# Europeiska unionens C 292/30 n

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 292 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 47 årgången30 november 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 292

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

47 årgången30 november 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Kommissionen |
| 2004/C 292/1 | Eurons växelkurs | 1 |
| 2004/C 292/2 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 292/3 | Statligt stöd – Tjeckien – Statligt stöd C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  ) | 3 |
| 2004/C 292/4 | Offentliggörande av de slutliga räkenskaperna för Europeiska unionens byråer och organ för budgetåret 2003 | 20 |
| | Europeiska centralbanken |
| 2004/C 292/5 | Europeiska centralbankens rekommendation av den 16 juli 2004 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (ECB/2004/16) | 21 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Kommissionen

2004/C 292/1

Eurons växelkurs

1

2004/C 292/2

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  )

1

2

2004/C 292/3

Statligt stöd – Tjeckien – Statligt stöd C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. – Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter (
  1
  )

1

3

2004/C 292/4

Offentliggörande av de slutliga räkenskaperna för Europeiska unionens byråer och organ för budgetåret 2003

20

Europeiska centralbanken

2004/C 292/5

Europeiska centralbankens rekommendation av den 16 juli 2004 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (ECB/2004/16)

21

| | III   Upplysningar |
| --- | --- |
| | Kommissionen |
| 2004/C 292/6 | Inbjudan att lämna förslag VP/2004/017 – Budgetpost 04.02.10 – Innovativa åtgärder enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden: Överföring och spridning av innovation från projekt som finansierats enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden | 63 |

III   Upplysningar

Kommissionen

2004/C 292/6

Inbjudan att lämna förslag VP/2004/017 – Budgetpost 04.02.10 – Innovativa åtgärder enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden: Överföring och spridning av innovation från projekt som finansierats enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Kommissionen

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 292/1

---

Eurons växelkurs (1)

29 november 2004

(2004/C 292/01)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3247 |
| JPY | japansk yen | 136,24 |
| DKK | dansk krona | 7,4287 |
| GBP | pund sterling | 0,70100 |
| SEK | svensk krona | 8,9210 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5170 |
| ISK | isländsk krona | 86,47 |
| NOK | norsk krona | 8,0700 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9559 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5796 |
| CZK | tjeckisk koruna | 31,020 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 246,54 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6858 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4328 |
| PLN | polsk zloty | 4,2122 |
| ROL | rumänsk leu | 38 922 |
| SIT | slovensk tolar | 239,79 |
| SKK | slovakisk koruna | 39,275 |
| TRL | turkisk lira | 1 896 900 |
| AUD | australisk dollar | 1,6890 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5675 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3010 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8502 |
| SGD | singaporiansk dollar | 2,1690 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 387,09 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 7,7180 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3247

JPY

japansk yen

136,24

DKK

dansk krona

7,4287

GBP

pund sterling

0,70100

SEK

svensk krona

8,9210

CHF

schweizisk franc

1,5170

ISK

isländsk krona

86,47

NOK

norsk krona

8,0700

BGN

bulgarisk lev

1,9559

CYP

cypriotiskt pund

0,5796

CZK

tjeckisk koruna

31,020

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

246,54

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6858

MTL

maltesisk lira

0,4328

PLN

polsk zloty

4,2122

ROL

rumänsk leu

38 922

SIT

slovensk tolar

239,79

SKK

slovakisk koruna

39,275

TRL

turkisk lira

1 896 900

AUD

australisk dollar

1,6890

CAD

kanadensisk dollar

1,5675

HKD

Hongkongdollar

10,3010

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8502

SGD

singaporiansk dollar

2,1690

KRW

sydkoreansk won

1 387,09

ZAR

sydafrikansk rand

7,7180

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 292/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 292/2

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV)

Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande

(2004/C 292/02)

(Text av betydelse för EES)

| 1. | Kommissionen mottog den 18 november 2004 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget Macquarie Airports Brussels S.A. (”MABSA”, Luxemburg), som tillhör Macquarie-gruppen (Australien), förvärvar på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, gemensam kontroll över Brussels International Airport Company N.V./S.A. (”BIAC”, Belgien), tillsammans med den belgiska staten, genom förvärv av aktier |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 18 november 2004 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företaget Macquarie Airports Brussels S.A. (”MABSA”, Luxemburg), som tillhör Macquarie-gruppen (Australien), förvärvar på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, gemensam kontroll över Brussels International Airport Company N.V./S.A. (”BIAC”, Belgien), tillsammans med den belgiska staten, genom förvärv av aktier

| 2. | De berörda företagens affärsverksamheter är följande:






  — | MABSA: förmedlar köp av andra bolag, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagens affärsverksamheter är följande:

—

MABSA: förmedlar köp av andra bolag,

| — | Macquarie Group: bankrörelse, bedrivs främst i Australien, och |
| --- | --- |

—

Macquarie Group: bankrörelse, bedrivs främst i Australien, och

| — | BIAC: äger och driver Brussels National Airport, ligger i Zaventem. |
| --- | --- |

—

BIAC: äger och driver Brussels National Airport, ligger i Zaventem.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörd tredje part att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörd tredje part att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  Tillgänglig på GD konkurrens hemsida:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf

---

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 292/3

---

STATLIGT STÖD – TJECKIEN

Statligt stöd C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s.

Uppmaning enligt artikel 88.2 i EG-fördraget att inkomma med synpunkter

(2004/C 292/03)

(Text av betydelse för EES)

Genom den skrivelse, daterad den 14 juli 2004, som återges på det giltiga språket på de sidor som följer på denna sammanfattning, underrättade kommissionen Tjeckien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende en del av ovannämnda stöd/åtgärd.

Kommissionen har beslutat att inte göra invändningar mot vissa övriga stöd/åtgärder, i enlighet med vad som beskrivs i den skrivelse som följer på denna sammanfattning.

Berörda parter kan inom en månad från dagen för offentliggörandet av denna sammanfattning och den därpå följande skrivelsen inkomma med sina synpunkter på den stödåtgärd avseende vilken kommissionen inleder förfarandet. Synpunkterna skall sändas till följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Direktorat H2 |
| Rue Spa 3 |
| B-1049 Bryssel |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Direktorat H2

Rue Spa 3

B-1049 Bryssel

Fax (32-2) 296 12 42

Synpunkterna kommer att meddelas Tjeckien. Berörd part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Förfarande

Genom en skrivelse av den 18 december 2003, diarieförd den 23 december 2003, meddelades kommissionen om åtgärder till förmån för Agrobanka, Praha a.s. (nedan kallad ”AGB”) och GE Capital Bank, a.s. (nedan kallad ”GECB”). Anmälan gjordes i enlighet med övergångsordningen enligt bilaga IV.3 i anslutningsakten, som ingår i fördraget om anslutning till Europeiska unionen. Efter granskning av handlingarna begärde kommissionen ytterligare upplysningar den 12 februari 2004. Svar på denna begäran inkom den 9 mars 2004. I mars och april hölls en rad möten med de tjeckiska myndigheterna och stödmottagarna. Genom en skrivelse av den 30 april 2004 underrättades kommissionen om att de tjeckiska myndigheterna annullerat meddelandet. Samma dag skickade dessa ett nytt meddelande.

Kommissionen har mottagit flera klagomål om statligt stöd som de tjeckiska myndigheterna beviljat alla tjeckiska banker, inbegripet AGB och GECB.

Beskrivning av åtgärderna

AGB var tidigare en privat allmän affärsbank i Tjeckien. Till följd av ekonomiska svårigheter sattes AGB den 17 september 1996 under tvångsförvaltning. Fortsättningsvis bildades två separata företagsenheter inom AGB, nämligen AGB1 och AGB2. AGB1 omfattade AGB:s bankverksamhet. Efter ett anbudsförfarande såldes AGB1 till GECB i juni 1998.

För att omstrukturera AGB:s bankverksamhet gav de tjeckiska myndigheterna från 1996 AGB och – efter försäljningen av AGB1 – även GE-koncernen ekonomiskt stöd. Av dessa åtgärder har Tjeckien anmält följande åtgärder för kommissionens godkännande, i enlighet med övergångsordningen enligt bilaga IV.3 i anslutningsakten:

”Insättargaranti”: När AGB den 17 september 1996 sattes under tvångsförvaltning, ställde CNB garantier för alla AGB:s fordringsägare och insättare, i syfte att förhindra massuttag från banken.

”Likviditetsstöd”: CNB gav AGB ekonomiskt stöd i form av en bankkredit. Den ursprungliga bankkrediten beviljades den 18 september 1996 och uppgick till 6 000 miljoner tjeckiska kronor. Den 15 januari 1998 uppgick den maximala bankkrediten till 22 500 miljoner tjeckiska kronor. I februari 1998 lyftes så mycket som 22 100 miljoner tjeckiska kronor. Likviditetsstödet avbröts när tvångsförvaltningen upphörde och sedan banklicensen dragits in den 17 september 1998.

”Misslyckat försök att öka AGB:s kapital”: CNB ålade sitt dotterbolag Česká finanční s.r.o. (nedan kallat ”Česká finanční”) att bidra till en ökning av AGB:s kapital genom att delta i en nyemission av AGB-aktier. Den 2 april 1998 tecknade Česká finanční nya aktier mot en ersättning på 9 000 miljoner tjeckiska kronor. Ersättningen betalades till AGB den 6 april 1998.

Emellertid ifrågasattes kapitalökningen av en minoritetsägare i AGB och en tjeckisk domstol stoppade denna process i maj 1998. CNB försökte få tillbaka de 9 000 miljoner tjeckiska kronorna. I mars 2004 drog sig CNB ur rättstvisten mot AGB för återvinning av beloppet.

”Köpesumma”: GECB erbjöd ursprungligen en köpesumma på 2 000 miljoner tjeckiska kronor kontant för AGB1:s justerade substansvärde på 4 000 miljoner tjeckiska kronor. Då AGB1:s substansvärde i praktiken var lägre, måste det höjas för att motsvarade köpesumman. Parterna beslöt att detta skulle ske genom att CNB skulle finansiera en ökning av GECB:s aktiekapital, efter köpet av AGB1.

Efter förhandlingar mellan CNB och GECB sänktes både köpesumman och det justerade substansvärdet. Den erlagda köpesumman blev 304,154 miljoner tjeckiska kronor.

”Ökning av GECB:s kapital”: Bakgrunden till denna åtgärd var att köpesumman för AGB1 förutsatte att AGB1:s justerade substansvärde kom upp i 2 500 miljoner tjeckiska kronor, eftersom de tjeckiska myndigheterna gått med på att kompensera GECB för åtaganden som översteg värdet av de tillgångar som förvärvades i och med köpet av AGB1.

Då AGB1:s substansvärde den 21 juni 1998 var negativt, uppnåddes AGB1:s eftersträvade substansvärde genom att CNB sköt till kapital. Kapitaltillskottet skedde genom att GECB:s kapital ökades med 19 717,5 miljoner tjeckiska kronor.

”Garantier och säkerheter”: När AGB1 såldes till GECB, ställde AGB som säljare ett antal garantier och säkerheter vilka anges i en ”garantiurkund” av den 21 juni 1998. CNB var här inte avtalspart. AGB:s åtaganden i denna ”garantiurkund” understödde CNB dock i ett ”ansvarsavtal” av den 22 juni 1998. Detta ”ansvarsavtal” ändrades den 25 april 2004 genom ”Ändring nummer 1 i ansvarsavtalet”. Avtalen innehåller olika garantier gentemot GE-koncernen. Garantierna är allmänt hållna.

Bedömning av åtgärderna

Kommissionen anser att ”insättargarantin”, ”likviditetsstödet”, ”misslyckade försöket att öka AGB:s kapital”, ”köpesumman”, ”ökningen av GECB:s kapital” och de ”garantier och säkerheter” som löpt ut innan Tjeckien anslöts till Europeiska unionen inte är tillämpliga efter anslutningen.

De ”garantier och säkerheter” som vid anslutningen inte löpt ut betraktas som tillämpliga efter anslutningen, eftersom Tjeckien kan bli mer exponerat efter anslutningen.

Kommissionen anser att ”garantier och säkerheter” som vid anslutningen inte löpt ut utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

Kommissionen har analyserat stödet mot bakgrund av gemenskapens riktlinjer för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (1) (”1994 års riktlinjer”). Analysen har lett till att kommissionen hyser följande allvarliga tvivel på stödets förenlighet med den gemensamma marknaden:

| — | Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att GECB och andra företag inom koncernen GE Capital som omfattades av dessa ”garantier och säkerheter” skulle vara stödberättigade företag enligt 1994 års riktlinjer, eftersom företagen inte var i svårigheter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att GECB och andra företag inom koncernen GE Capital som omfattades av dessa ”garantier och säkerheter” skulle vara stödberättigade företag enligt 1994 års riktlinjer, eftersom företagen inte var i svårigheter.

| — | Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att dessa ”garantier och säkerheter” skulle ingå i en sammanhängande omstruktureringsplan för AGB. Omstruktureringsplanen som bifogades anmälan är från december 2003. Det verkar inte ha funnits någon tidigare övergripande omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

—

Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att dessa ”garantier och säkerheter” skulle ingå i en sammanhängande omstruktureringsplan för AGB. Omstruktureringsplanen som bifogades anmälan är från december 2003. Det verkar inte ha funnits någon tidigare övergripande omstruktureringsplan.

| — | Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att det ekonomiska stödet skulle ha begränsats till vad som minst krävdes för att omstrukturera AGB:s bankverksamhet och skulle inbegripa kompensation för konkurrenterna. AGB:s och GE-koncernens ansträngningar att ge kompensation för de tjeckiska myndigheternas stöd verkar ha begränsat sig till omstruktureringen av AGB:s bankverksamhet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att det ekonomiska stödet skulle ha begränsats till vad som minst krävdes för att omstrukturera AGB:s bankverksamhet och skulle inbegripa kompensation för konkurrenterna. AGB:s och GE-koncernens ansträngningar att ge kompensation för de tjeckiska myndigheternas stöd verkar ha begränsat sig till omstruktureringen av AGB:s bankverksamhet.

| — | Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att stödet enbart begränsades till vad som minst krävdes för att omstrukturera AGB:s bankverksamhet. Kommissionen anser att investerarnas kapitaltillskott tillhörde normal affärsverksamhet och syftade till att maximera företagets nytta. Dessutom visar GECB:s höga kapitaltäckningsgrad att stödet inte begränsades till vad som minst krävdes. |
| --- | --- |

—

Kommissionen hyser allvarliga tvivel på att stödet enbart begränsades till vad som minst krävdes för att omstrukturera AGB:s bankverksamhet. Kommissionen anser att investerarnas kapitaltillskott tillhörde normal affärsverksamhet och syftade till att maximera företagets nytta. Dessutom visar GECB:s höga kapitaltäckningsgrad att stödet inte begränsades till vad som minst krävdes.

| — | Kommissionen hyser också allvarliga tvivel på att artikel 46.2 i Europaavtalet skulle vara tillämplig i detta sammanhang. Bestämmelsen återfinns i ”kapitlet om etableringsrätt” i Europaavtalet och kommissionen anser därför att den inte är tillämplig på statligt stöd. Dessutom anser kommissionen att villkoren i artikel 46.2 i Europaavtalet inte uppfylls, eftersom dessa ”garantier och säkerheter” utgör en enskild åtgärd som inte beslutats av någon finansinspektion. |
| --- | --- |

—

Kommissionen hyser också allvarliga tvivel på att artikel 46.2 i Europaavtalet skulle vara tillämplig i detta sammanhang. Bestämmelsen återfinns i ”kapitlet om etableringsrätt” i Europaavtalet och kommissionen anser därför att den inte är tillämplig på statligt stöd. Dessutom anser kommissionen att villkoren i artikel 46.2 i Europaavtalet inte uppfylls, eftersom dessa ”garantier och säkerheter” utgör en enskild åtgärd som inte beslutats av någon finansinspektion.

Av dessa skäl drar kommissionen slutsatsen att det nu föreligger allvarliga tvivel på att omstruktureringen av AGB:s bankverksamhet är förenlig med 1994 års riktlinjer och på att åtgärden kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden. Kommissionen har därför beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

Enligt artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 kan allt olagligt stöd återkrävas från mottagaren.

SKRIVELSEN

”Komise chce informovat Českou republiku, že po prozkoumání informací poskytnutých vašimi orgány k výše citovaným oznámeným opatřením dospěla k rozhodnutí, že řada z nich není použitelná po přistoupení. V případě určitých záručních opatření se Komise rozhodla zahájit postup předepsaný v článku 88(2) Smlouvy o založení ES.

I.   POSTUP

| 1. | Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (’AGB’) a GE Capital Bank, a.s. (’GECB’), a to v rámci procedury ’prozatímního mechanismu’ stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení. |
| --- | --- |

1.

Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (’AGB’) a GE Capital Bank, a.s. (’GECB’), a to v rámci procedury ’prozatímního mechanismu’ stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení.

| 2. | Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB. |
| --- | --- |

2.

Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB.

II.   OBJASNĚNÍ SITUACE

1.   Příjemci podpory

| 3. | AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace. |
| --- | --- |

3.

AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace.

| 4. | K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (’ČSOB’), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest. |
| --- | --- |

4.

K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (’ČSOB’), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest.

| 5. | Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace. |
| --- | --- |

5.

Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace.

| 6. | GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (’GECIH’). |
| --- | --- |

6.

GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (’GECIH’).

2.   Finanční situace AGB

| 7. | Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB. |
| --- | --- |

7.

Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB.

| 8. | České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů). |
| --- | --- |

8.

České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů).

| 9. | V roce 1993 Česká národní banka (’ČNB’) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala ’konsolidační program’, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že ’konsolidační program’ neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB. |
| --- | --- |

9.

V roce 1993 Česká národní banka (’ČNB’) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala ’konsolidační program’, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že ’konsolidační program’ neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB.

| 10. | České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky ’konsolidačního programu’, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB. |
| --- | --- |

10.

České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky ’konsolidačního programu’, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB.

| 11. | K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů. |
| --- | --- |

11.

K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů.

| 12. | České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení. |
| --- | --- |

12.

České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení.

3.   Veřejná soutěž

| 13. | Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů. |
| --- | --- |

13.

Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů.

| 14. | Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB. |
| --- | --- |

14.

Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB.

4.   Současná finanční situace GECB

| 15. | Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %. |
| --- | --- |

15.

Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %.

5.   Úsilí vynakládané ze strany AGB, GECB a GECIH

| 16. | České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

16.

České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB.

| 17. | Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998. |
| --- | --- |

17.

Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998.

| 18. | GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v ’Listině záruk’ a protizáruky ve ’Smlouvě o odškodnění’, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (’Záruka pro vkladatele’) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou ’opce s právem prodeje’, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí. |
| --- | --- |

18.

GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v ’Listině záruk’ a protizáruky ve ’Smlouvě o odškodnění’, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (’Záruka pro vkladatele’) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou ’opce s právem prodeje’, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí.

III.   POPIS OPATŘENÍ

| 19. | České orgány poskytly informace o následujících opatřeních: |
| --- | --- |

19.

České orgány poskytly informace o následujících opatřeních:

| 20. | ’Záruka pro vkladatele’: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky. |
| --- | --- |

20.

’Záruka pro vkladatele’: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky.

| 21. | Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005. |
| --- | --- |

21.

Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005.

| 22. | ’Podpora na posílení likvidity’: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998. |
| --- | --- |

22.

’Podpora na posílení likvidity’: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998.

| 23. | Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB. |
| --- | --- |

23.

Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB.

| 24. | ’Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB’: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (’Česká finanční’), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. |
| --- | --- |

24.

’Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB’: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (’Česká finanční’), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998.

| 25. | Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %. |
| --- | --- |

25.

Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %.

| 26. | Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat. |
| --- | --- |

26.

Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat.

| 27. | ’Kupní cena’: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB. |
| --- | --- |

27.

’Kupní cena’: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB.

| 28. | V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů. |
| --- | --- |

28.

V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů.

| 29. | ’Zvýšení kapitálu v GECB’: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1. |
| --- | --- |

29.

’Zvýšení kapitálu v GECB’: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1.

| 30. | Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB. |
| --- | --- |

30.

Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB.

| 31. | Podle ’Rámcové smlouvy’ mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000. |
| --- | --- |

31.

Podle ’Rámcové smlouvy’ mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000.

| 32. | ’Záruky a odškodnění’: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v ’Listině záruk’, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou ’Listiny záruk’ ČNB podpořila cestou ’Smlouvy o odškodnění’, podepsané 22. června 1998. ’Smlouva o odškodnění’ byla 25. dubna 2004 pozměněna ’změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1’ (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (’Příloha 23’), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní. |
| --- | --- |

32.

’Záruky a odškodnění’: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v ’Listině záruk’, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou ’Listiny záruk’ ČNB podpořila cestou ’Smlouvy o odškodnění’, podepsané 22. června 1998. ’Smlouva o odškodnění’ byla 25. dubna 2004 pozměněna ’změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1’ (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (’Příloha 23’), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní.

| 33. | Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v ’Listině záruk’ a ve ’Smlouvě o odškodnění’ vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z ’Listiny záruk’, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:






  — | Článek 2.2. (Organizace) |
| --- | --- | --- |

33.

Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v ’Listině záruk’ a ve ’Smlouvě o odškodnění’ vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z ’Listiny záruk’, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:

—

Článek 2.2. (Organizace)

| — | Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing) |
| --- | --- |

—

Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing)

| — | Článek 2.5 (Souhlasy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Souhlasy)

| — | Článek 2.5 (Bez porušování) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Bez porušování)

| — | Článek 2.6. (Finanční výkazy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.6. (Finanční výkazy)

| — | Článek 2.9. (Půjčky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.9. (Půjčky)

| — | Článek 2.10 (Nemovitý majetek) |
| --- | --- |

—

Článek 2.10 (Nemovitý majetek)

| — | Článek 2.11 (Hmotná aktiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.11 (Hmotná aktiva)

| — | Článek 2.12 (Smlouvy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.12 (Smlouvy)

| — | Článek 2.13 (Dodržování předpisů) |
| --- | --- |

—

Článek 2.13 (Dodržování předpisů)

| — | Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv) |
| --- | --- |

—

Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv)

| — | Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod) |
| --- | --- |

—

Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod)

| — | Článek 2.17 (Pojištění) |
| --- | --- |

—

Článek 2.17 (Pojištění)

| — | Článek 2.18 (Soudní spory) |
| --- | --- |

—

Článek 2.18 (Soudní spory)

| — | Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví) |
| --- | --- |

—

Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví)

| — | Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky)

| — | Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé) |
| --- | --- |

—

Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé)

| — | Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| 34. | Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:
  ’Záruky a odškodnění’, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

34.

Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:

’Záruky a odškodnění’, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:

Obsah

Limitování částky

Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

’Záruky a odškodnění’, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20. | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20.

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

’Záruky a odškodnění’, jejichž platnost vyprší 22. června 2013

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

’Záruky a odškodnění’, jejichž platnost vyprší 15 let po uzavření

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

| 35. | ’Opce s právem prodeje’: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH ’Smlouvu o opci s právem prodeje’, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB. |
| --- | --- |

35.

’Opce s právem prodeje’: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH ’Smlouvu o opci s právem prodeje’, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB.

| 36. | České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle ’Smlouvy o odškodnění’ v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést. |
| --- | --- |

36.

České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle ’Smlouvy o odškodnění’ v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést.

| 37. | ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008. |
| --- | --- |

37.

ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008.

Cena při uplatnění opce s právem prodeje

| 38. | Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:






  — | upravené reverzní částce, |
| --- | --- | --- |

38.

Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:

—

upravené reverzní částce,

| — | hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena, |
| --- | --- |

—

hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena,

| — | poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz. |
| --- | --- |

—

poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz.

IV.   ŽÁDOST O POSOUZENÍ

| 39. | Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci ’Záruky pro vkladatele’, ’Podpory na posílení likvidity’, ’Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB’, ’Kupní ceny’,’Zvýšení kapitálu v GECB’, jakož i některých ’Záruk a odškodnění’. Tyto ’Záruky a odškodnění’ jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:
  Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

39.

Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci ’Záruky pro vkladatele’, ’Podpory na posílení likvidity’, ’Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB’, ’Kupní ceny’,’Zvýšení kapitálu v GECB’, jakož i některých ’Záruk a odškodnění’. Tyto ’Záruky a odškodnění’ jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008

Obsah

Limitování částky

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 miliony |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 miliony

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

| 40. | Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle ’Záruk a odškodnění’, jakož i ’opci s právem prodeje’. |
| --- | --- |

40.

Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle ’Záruk a odškodnění’, jakož i ’opci s právem prodeje’.

| 41. | Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit. |
| --- | --- |

41.

Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit.

| 42. | Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními ’Zárukami a odškodněními’, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z ’Listiny záruk’ a ’Smlouvy o odškodnění’. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré ’Záruky a odškodnění’ v jejich úplnosti. |
| --- | --- |

42.

Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními ’Zárukami a odškodněními’, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z ’Listiny záruk’ a ’Smlouvy o odškodnění’. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré ’Záruky a odškodnění’ v jejich úplnosti.

| 43. | Oproti tomu ’opce s právem prodeje’ tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy ’opce s právem prodeje’ při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí. |
| --- | --- |

43.

Oproti tomu ’opce s právem prodeje’ tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy ’opce s právem prodeje’ při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí.

V.   POSOUZENÍ

1.   Použitelnost po přistoupení

1.1.   Právní rámec – Procedura ’prozatímního mechanismu’

| 44. | Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru ’prozatímního mechanismu’. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5). |
| --- | --- |

44.

Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru ’prozatímního mechanismu’. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5).

| 45. | V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (’OPC’)). |
| --- | --- |

45.

V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (’OPC’)).

| 46. | ’Státní orgán pro dohled’ může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem. |
| --- | --- |

46.

’Státní orgán pro dohled’ může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem.

| 47. | Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky. |
| --- | --- |

47.

Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky.

| 48. | Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení. |
| --- | --- |

48.

Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení

| 49. | Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná. |
| --- | --- |

49.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná.

| 50. | Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

50.

Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení.

| 51. | Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout. |
| --- | --- |

51.

Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout.

| 52. | Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

52.

Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta.

| 53. | Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:






  — | Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem; |
| --- | --- | --- |

53.

Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:

—

Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem;

| — | Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce; |
| --- | --- |

—

Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce;

| — | Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004). |
| --- | --- |

—

Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004).

| 54. | Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem ’použitelné po přistoupení’ v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními: |
| --- | --- |

54.

Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem ’použitelné po přistoupení’ v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními:

| 55. | ’Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za ’použitelná po přistoupení’, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a ’čerpací práva’, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.’ |
| --- | --- |

55.

’Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za ’použitelná po přistoupení’, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a ’čerpací práva’, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.’

| 56. | Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma. |
| --- | --- |

56.

Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma.

| 57. | V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.






  — | Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení. |
| --- | --- | --- |

57.

V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.

—

Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení.

| — | Existuje celkový strop pro splatné částky. |
| --- | --- |

—

Existuje celkový strop pro splatné částky.

| — | Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí. |
| --- | --- |

—

Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí.

1.2.   Individuální opatření

| 58. | ’Záruka pro vkladatele’: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě ’Smlouvy o opci s právem prodeje’ tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

58.

’Záruka pro vkladatele’: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě ’Smlouvy o opci s právem prodeje’ tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení.

| 59. | ’Podpora na posílení likvidity’: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

59.

’Podpora na posílení likvidity’: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení.

| 60. | ’Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB’: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala. |
| --- | --- |

60.

’Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB’: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala.

| 61. | Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

61.

Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení.

| 62. | ’Kupní cena’: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

62.

’Kupní cena’: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení.

| 63. | ’Zvýšení kapitálu v GECB’: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

63.

’Zvýšení kapitálu v GECB’: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení.

| 64. | ’Záruky a odškodnění’: Ve ’Smlouvě o odškodnění’ přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v ’Listině záruk’. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH. |
| --- | --- |

64.

’Záruky a odškodnění’: Ve ’Smlouvě o odškodnění’ přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v ’Listině záruk’. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH.

| 65. | Následující záruční úmluvy ’Listiny záruk’, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

65.

Následující záruční úmluvy ’Listiny záruk’, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení.

Nekompletní seznam

| 66. | V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků. |
| --- | --- |

66.

V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků.

| 67. | České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno. |
| --- | --- |

67.

České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno.

Nedostatečně přesná definice rizik

| 68. | Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím ’Záruk a odškodnění’, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována. |
| --- | --- |

68.

Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím ’Záruk a odškodnění’, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována.

| 69. | Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu. |
| --- | --- |

69.

Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu.

| 70. | V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) ’Listiny záruk’ se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit. |
| --- | --- |

70.

V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) ’Listiny záruk’ se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit.

| 71. | Také v případě článku 4.1 ’Smlouvy o odškodnění’ není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět ’nároků’. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 ’Smlouvy o odškodnění’. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 ’Smlouvy o odškodnění’. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována. |
| --- | --- |

71.

Také v případě článku 4.1 ’Smlouvy o odškodnění’ není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět ’nároků’. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 ’Smlouvy o odškodnění’. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 ’Smlouvy o odškodnění’. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována.

Nedostatečně stanovený strop pro splatné částky

| 72. | Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít ’opci s právem prodeje’, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. ’Opce s právem prodeje’ by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro ’Záruky a odškodnění’. |
| --- | --- |

72.

Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít ’opci s právem prodeje’, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. ’Opce s právem prodeje’ by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro ’Záruky a odškodnění’.

| 73. | Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop. |
| --- | --- |

73.

Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop.

| 74. | ’Opce s právem prodeje’: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se ’záruk a odškodnění’ překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit ’opci s právem prodeje’. |
| --- | --- |

74.

’Opce s právem prodeje’: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se ’záruk a odškodnění’ překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit ’opci s právem prodeje’.

| 75. | Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

75.

Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení.

1.3.   Závěry

| 76. | Komise proto soudí, že:






  a) | následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:






  — | ’Záruka pro vkladatele’, |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Komise proto soudí, že:

a)

následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:

—

’Záruka pro vkladatele’,

| — | ’Podpora na posílení likvidity’, |
| --- | --- |

—

’Podpora na posílení likvidity’,

| — | ’Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB’, |
| --- | --- |

—

’Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB’,

| — | ’Kupní cena’, |
| --- | --- |

—

’Kupní cena’,

| — | ’Zvýšení kapitálu v GECB’ |
| --- | --- |

—

’Zvýšení kapitálu v GECB’

| — | ’Záruky a odškodnění’, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva). |
| --- | --- |

—

’Záruky a odškodnění’, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva).

| b) | Ostatní ’Záruky a odškodnění’ jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

b)

Ostatní ’Záruky a odškodnění’ jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení.

2.   Státní podpora ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES

| 77. | Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

77.

Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| 78. | Prostřednictvím ’Smlouvy o odškodnění’ ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků. |
| --- | --- |

78.

Prostřednictvím ’Smlouvy o odškodnění’ ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků.

| 79. | Komise soudí, že záruční úmluvy podle ’Záruk a odškodnění’ zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora. |
| --- | --- |

79.

Komise soudí, že záruční úmluvy podle ’Záruk a odškodnění’ zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora.

| 80. | Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

80.

Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| 81. | Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

81.

Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES.

3.   Odchylky podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES

| 82. | Protože ty ’Záruky a odškodnění’, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

82.

Protože ty ’Záruky a odškodnění’, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES.

| 83. | Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením. |
| --- | --- |

83.

Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením.

| 84. | Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

84.

Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES.

| 85. | Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

85.

Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem.

3.2   1994 pokyny k RR (záchrana a restrukturalizace)

| 86. | Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (’Pokyny 1994 ’) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o ’Zárukách a odškodnění’ byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994. |
| --- | --- |

86.

Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (’Pokyny 1994 ’) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o ’Zárukách a odškodnění’ byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994.

| 87. | Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

87.

Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže.

3.3   Způsobilost firmy

| 88. | Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou. |
| --- | --- |

88.

Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou.

| 89. | V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence. |
| --- | --- |

89.

V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence.

| 90. | Kromě AGB je příjemcem ’Záruk a odškodnění’ také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže. |
| --- | --- |

90.

Kromě AGB je příjemcem ’Záruk a odškodnění’ také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže.

| 91. | GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích. |
| --- | --- |

91.

GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích.

3.4   Podpora na záchranu a restrukturalizaci

| 92. | Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. ’Záruky a odškodnění’ ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu. |
| --- | --- |

92.

Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. ’Záruky a odškodnění’ ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu.

3.5   Podpora na restrukturalizaci, plán restrukturalizace

| 93. | Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy. |
| --- | --- |

93.

Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy.

| 94. | Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda ’Záruky a odškodnění’ patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

94.

Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda ’Záruky a odškodnění’ patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB.

Obnovení životaschopnosti

| 95. | Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek. |
| --- | --- |

95.

Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek.

| 96. | V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy. |
| --- | --- |

96.

V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy.

| 97. | Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena. |
| --- | --- |

97.

Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena.

Vyhnout se zbytečnému narušení hospodářské soutěže

| 98. | Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

98.

Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže.

| 99. | České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB. |
| --- | --- |

99.

České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB.

| 100. | V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v ’Listině záruk’. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle ’Záruky pro vkladatele’. |
| --- | --- |

100.

V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v ’Listině záruk’. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle ’Záruky pro vkladatele’.

| 101. | Kromě toho je hodnota GECB v případě využití ’opce s právem prodeje’ zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti. |
| --- | --- |

101.

Kromě toho je hodnota GECB v případě využití ’opce s právem prodeje’ zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti.

| 102. | Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty. |
| --- | --- |

102.

Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty.

Podpora úměrná nákladům na restrukturalizaci a jejím přínosům

| 103. | Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování. |
| --- | --- |

103.

Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování.

| 104. | České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how. |
| --- | --- |

104.

České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how.

| 105. | Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy. |
| --- | --- |

105.

Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy.

| 106. | Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace. |
| --- | --- |

106.

Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace.

VI.   ČLÁNEK 46(2) EVROPSKÉ DOHODY

| 107. | Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:
  ’V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany’. |
| --- | --- |

107.

Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:

’V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany’.

| 108. | České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB. |
| --- | --- |

108.

České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB.

| 109. | Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody. |
| --- | --- |

109.

Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody.

| 110. | Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí ’ustavující kapitoly’ Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody. |
| --- | --- |

110.

Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí ’ustavující kapitoly’ Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody.

| 111. | Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled. |
| --- | --- |

111.

Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled.

| 112. | Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda ’Záruky a odškodnění’ byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné. |
| --- | --- |

112.

Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda ’Záruky a odškodnění’ byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné.

VII.   ZÁVĚR

Na základě toho rozhodla Komise takto:

| — | následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: ’Záruka pro vkladatele’, ’Podpora na posílení likvidity’, ’Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB’, ’Zvýšení kapitálu v GECB’, jakož i ’Záruky a odškodnění’, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: ’Záruka pro vkladatele’, ’Podpora na posílení likvidity’, ’Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB’, ’Zvýšení kapitálu v GECB’, jakož i ’Záruky a odškodnění’, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| — | ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících ’Záruk a odškodnění’), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu. |
| --- | --- |

—

ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících ’Záruk a odškodnění’), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu.

Žádá vaše orgány, aby ihned zaslaly kopii tohoto dopisu potenciálním příjemcům podpory.”

---

(1)  EGT C 368, 23.12.1994, s. 12.

1

(2)  Tajné informace.

2

(3)  Pokud není uvedeno jinak, vztahují se všechny odkazy na ’Smlouvu o odškodnění’ na Smlouvu o odškodnění ve znění ’změny Smlouvy o odškodnění číslo 1’ z 25. dubna 2004.

3

(4)  Pokud není uvedeno jinak, jsou všechny odkazy na články odkazy na články ‚Listiny záruk‘.

4

(5)  Rozhodnutí Soudu první instance ze 14. ledna 2004 v případě T-109/01 Fleuren Compost v Komise nyr, odstavec74.

5

Fleuren Compost v Komise

(6)  Úř. věst. 288, 9.10.1999, s.2.

6

(7)  Úř. věst. 355, 31.12.1995, s.1.

7

(8)  Také všechna ostatní oznámená opatření byla přijata před 9.10.1999.

8

---

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 292/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 292/20

---

Offentliggörande av de slutliga räkenskaperna för Europeiska unionens byråer och organ för budgetåret 2003

(2004/C 292/04)

Offentliggörandet i sin helhet av de slutliga räkenskaperna finns tillgänglig på följande adresser:

| EUMC | http://eumc.eu.int |
| --- | --- |
| AESA | www.easa.eu.int |
| EFIL | www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm |
| EMSA | www.emsa.eu.int |
| EFSA | http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html |
| AESS | http://agency.osha.eu.int/ |
| EMEA | www.emea.eu.int |
| EAR | www.ear.eu.int |
| ETF | http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument |
| CDT | www.cdt.eu.int |
| CEDEFOP | www.cedefop.eu.int |
| EEA | www.eea.eu.int |
| OCVV | http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html |
| OEDT | http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN |
| OHMI | http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm |

EUMC

http://eumc.eu.int

AESA

www.easa.eu.int

EFIL

www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm

EMSA

www.emsa.eu.int

EFSA

http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html

AESS

http://agency.osha.eu.int/

EMEA

www.emea.eu.int

EAR

www.ear.eu.int

ETF

http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument

CDT

www.cdt.eu.int

CEDEFOP

www.cedefop.eu.int

EEA

www.eea.eu.int

OCVV

http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html

OEDT

http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN

OHMI

http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm

---

Europeiska centralbanken

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 292/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 292/21

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS REKOMMENDATION

av den 16 juli 2004

om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta

(ECB/2004/16)

(2004/C 292/05)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1 och artikel 34.1 tredje strecksatsen i denna, och

av följande skäl:

| (1) | För att Europeiska centralbankssystemet (ECBS) skall kunna utföra sina uppgifter behöver det omfattande och tillförlitlig statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta som visar de viktigaste posterna som påverkar de monetära förhållandena och valutamarknaderna i euroområdet. Europeiska centralbankens (ECB) behov av statistik inom detta område fastställs i riktlinje ECB/2004/15 av den 16 juli 2004 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (1). |
| --- | --- |

(1)

För att Europeiska centralbankssystemet (ECBS) skall kunna utföra sina uppgifter behöver det omfattande och tillförlitlig statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta som visar de viktigaste posterna som påverkar de monetära förhållandena och valutamarknaderna i euroområdet. Europeiska centralbankens (ECB) behov av statistik inom detta område fastställs i riktlinje ECB/2004/15 av den 16 juli 2004 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (1).

| (2) | Enligt artikel 5.1 första meningen i stadgan skall ECB, med de nationella centralbankernas stöd, antingen från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna eller direkt från de ekonomiska aktörerna samla in de statistiska uppgifter som behövs för att den skall kunna utföra ECBS uppgifter. Enligt artikel 5.1 andra meningen skall ECB för detta ändamål samarbeta med gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan, med behöriga myndigheter i medlemsstaterna eller i tredjeland samt med internationella organisationer. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5.1 första meningen i stadgan skall ECB, med de nationella centralbankernas stöd, antingen från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna eller direkt från de ekonomiska aktörerna samla in de statistiska uppgifter som behövs för att den skall kunna utföra ECBS uppgifter. Enligt artikel 5.1 andra meningen skall ECB för detta ändamål samarbeta med gemenskapsinstitutioner och gemenskapsorgan, med behöriga myndigheter i medlemsstaterna eller i tredjeland samt med internationella organisationer.

| (3) | Den information som ECB behöver på områdena betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen får samlas in och/eller sammanställas av andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna. Därför kräver vissa av de uppgifter som skall utföras för att uppfylla dessa krav ett samarbete mellan ECB eller de nationella centralbankerna och sådana behöriga myndigheter i enlighet med stadgans artikel 5.1. Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (2) skall medlemsstaterna organisera sig själva på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i stadgan fullgörs. |
| --- | --- |

(3)

Den information som ECB behöver på områdena betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen får samlas in och/eller sammanställas av andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna. Därför kräver vissa av de uppgifter som skall utföras för att uppfylla dessa krav ett samarbete mellan ECB eller de nationella centralbankerna och sådana behöriga myndigheter i enlighet med stadgans artikel 5.1. Enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (2) skall medlemsstaterna organisera sig själva på statistikområdet och helt och fullt samarbeta med ECBS för att garantera att förpliktelserna i artikel 5 i stadgan fullgörs.

| (4) | Då uppgiftslämnarna i enlighet med nationella regler och etablerad praxis rapporterar till andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna, skall sådana myndigheter och deras respektive nationella centralbanker samarbeta med varandra för att säkerställa att ECB:s statistikkrav uppfylls. På Irland ansvarar Central Statistics Office (CSO) för insamling och sammanställning av den statistiska information som behövs över betalningsbalansen och utlandsställningen, och i Italien sköter Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) samma arbetsuppgifter. För att uppfylla ovan nämnda statistikkrav skall Central Bank and Financial Services Authority of Ireland och Central Statistics Office, samt Banca d'Italia och Ufficio Italiano dei Cambi, samarbeta med varandra. Ett sådant samarbete bör inkludera inrättandet av en struktur för kontinuerlig överföring av uppgifter förutsatt att samma resultat inte redan uppnås genom nationell lagstiftning. Enligt det italienska lagstiftningsdekretet nr 319/9 av den 26 augusti 1998 (3) är Ufficio Italiano dei Cambi en enhet av Banca d'Italia. |
| --- | --- |

(4)

Då uppgiftslämnarna i enlighet med nationella regler och etablerad praxis rapporterar till andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna, skall sådana myndigheter och deras respektive nationella centralbanker samarbeta med varandra för att säkerställa att ECB:s statistikkrav uppfylls. På Irland ansvarar Central Statistics Office (CSO) för insamling och sammanställning av den statistiska information som behövs över betalningsbalansen och utlandsställningen, och i Italien sköter Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) samma arbetsuppgifter. För att uppfylla ovan nämnda statistikkrav skall Central Bank and Financial Services Authority of Ireland och Central Statistics Office, samt Banca d'Italia och Ufficio Italiano dei Cambi, samarbeta med varandra. Ett sådant samarbete bör inkludera inrättandet av en struktur för kontinuerlig överföring av uppgifter förutsatt att samma resultat inte redan uppnås genom nationell lagstiftning. Enligt det italienska lagstiftningsdekretet nr 319/9 av den 26 augusti 1998 (3) är Ufficio Italiano dei Cambi en enhet av Banca d'Italia.

| (5) | I enlighet med artikel 4.3 i riktlinje ECB/2004/15 skall, om sekretessbelagda uppgifter härrör från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, ECB använda sådana uppgifter uteslutande för statistiskt arbete som står i samband med ECBS-relaterade uppgifter, såvida inte uppgiftslämnaren eller den andra juridiska eller fysiska personen, enheten eller filialen som tillhandahållit uppgifterna kan identifieras och ger sitt uttryckliga samtycke till att uppgifterna används för andra ändamål. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 4.3 i riktlinje ECB/2004/15 skall, om sekretessbelagda uppgifter härrör från andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, ECB använda sådana uppgifter uteslutande för statistiskt arbete som står i samband med ECBS-relaterade uppgifter, såvida inte uppgiftslämnaren eller den andra juridiska eller fysiska personen, enheten eller filialen som tillhandahållit uppgifterna kan identifieras och ger sitt uttryckliga samtycke till att uppgifterna används för andra ändamål.

| (6) | Månads- och kvartalsstatistik över betalningsbalansen samt kvartals- och årsstatistik över utlandsställningen som visar de viktigaste posterna som påverkar de monetära förhållandena och valutamarknaderna i euroområdet skall göras tillgängliga för Central Bank and Financial Services Authority of Ireland och Banca d'Italia inom givna tidsramar. För detta ändamål skall den begärda statistiken överföras på ett sätt som överenskommits med respektive nationella centralbank, eller, om någon sådan överenskommelse inte finns, senast den trettionde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser när det gäller den månadsvisa betalningsbalansen, senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser när det gäller kvartalsstatistiken över betalningsbalansen och senast nio månader efter den dag som uppgifterna avser när det gäller de årliga uppgifterna om utlandsställningen. |
| --- | --- |

(6)

Månads- och kvartalsstatistik över betalningsbalansen samt kvartals- och årsstatistik över utlandsställningen som visar de viktigaste posterna som påverkar de monetära förhållandena och valutamarknaderna i euroområdet skall göras tillgängliga för Central Bank and Financial Services Authority of Ireland och Banca d'Italia inom givna tidsramar. För detta ändamål skall den begärda statistiken överföras på ett sätt som överenskommits med respektive nationella centralbank, eller, om någon sådan överenskommelse inte finns, senast den trettionde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser när det gäller den månadsvisa betalningsbalansen, senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser när det gäller kvartalsstatistiken över betalningsbalansen och senast nio månader efter den dag som uppgifterna avser när det gäller de årliga uppgifterna om utlandsställningen.

| (7) | Den centrala värdepappersdatabasen (CSDB), som i framtiden kommer att användas för många olika statistiska (t.ex. sammanställning och framtagning av statistik) och andra ändamål (ekonomiska analyser, analyser av finansiell stabilitet eller av finansiella transaktioner), kommer att ställas till de nationella centralbankernas förfogande. Om inga rättsliga hinder föreligger kommer även andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna att ges tillgång till uppgifterna. Detta kommer att påtagligt underlätta för dem att ta fram de uppgifter som behövs för att kunna sammanställa statistiken över euroområdets transaktioner och positioner avseende portföljinvesteringar. Framför allt genom att kombinera information från CSDB med uppgifter som samlats in värdepapper för värdepapper bör det vara möjligt att på ett korrekt sätt sammanställa transaktioner och positioner för portföljinvesteringar i värdepapper som emitterats av den med hemvist i euroområdet och som innehas av den med hemvist i andra länder i euroområdet. Detta kommer så småningom att göra det möjligt att sammanställa en sektorsvis uppdelning av uppgifter avseende skulder i portföljinvesteringar i euroområdet. |
| --- | --- |

(7)

Den centrala värdepappersdatabasen (CSDB), som i framtiden kommer att användas för många olika statistiska (t.ex. sammanställning och framtagning av statistik) och andra ändamål (ekonomiska analyser, analyser av finansiell stabilitet eller av finansiella transaktioner), kommer att ställas till de nationella centralbankernas förfogande. Om inga rättsliga hinder föreligger kommer även andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna att ges tillgång till uppgifterna. Detta kommer att påtagligt underlätta för dem att ta fram de uppgifter som behövs för att kunna sammanställa statistiken över euroområdets transaktioner och positioner avseende portföljinvesteringar. Framför allt genom att kombinera information från CSDB med uppgifter som samlats in värdepapper för värdepapper bör det vara möjligt att på ett korrekt sätt sammanställa transaktioner och positioner för portföljinvesteringar i värdepapper som emitterats av den med hemvist i euroområdet och som innehas av den med hemvist i andra länder i euroområdet. Detta kommer så småningom att göra det möjligt att sammanställa en sektorsvis uppdelning av uppgifter avseende skulder i portföljinvesteringar i euroområdet.

| (8) | Ett förfarande för att göra tekniska ändringar i bilagorna till den här rekommendationen på ett effektivt sätt måste fastställas, förutsatt att sådana ändringar varken leder till att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna i medlemsstaterna påverkas. Vid tillämpningen av detta förfarande kommer hänsyn att tas till de synpunkter som framförs av ECBS statistikkommitté (nedan kallad ”STK”). De nationella centralbankerna och andra nationella behöriga myndigheter får föreslå sådana tekniska ändringar av bilagorna till den här rekommendationen via statistikkommittén och behörig arbetsgrupp. |
| --- | --- |

(8)

Ett förfarande för att göra tekniska ändringar i bilagorna till den här rekommendationen på ett effektivt sätt måste fastställas, förutsatt att sådana ändringar varken leder till att den underliggande begreppsramen ändras eller att rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna i medlemsstaterna påverkas. Vid tillämpningen av detta förfarande kommer hänsyn att tas till de synpunkter som framförs av ECBS statistikkommitté (nedan kallad ”STK”). De nationella centralbankerna och andra nationella behöriga myndigheter får föreslå sådana tekniska ändringar av bilagorna till den här rekommendationen via statistikkommittén och behörig arbetsgrupp.

| (9) | Sedan ECB-rådet antog rekommendation ECB/2003/8 den 2 maj 2003 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (4) har flera framsteg gjorts vad gäller nya rapporteringskrav, insamling av uppgifter och sammanställningsmetoder inom euroområdet. Med anledning av detta är det nödvändigt att ersätta rekommendation ECB/2003/8 med den här rekommendationen. |
| --- | --- |

(9)

Sedan ECB-rådet antog rekommendation ECB/2003/8 den 2 maj 2003 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (4) har flera framsteg gjorts vad gäller nya rapporteringskrav, insamling av uppgifter och sammanställningsmetoder inom euroområdet. Med anledning av detta är det nödvändigt att ersätta rekommendation ECB/2003/8 med den här rekommendationen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna rekommendation avses med

| — | deltagande medlemsstat: en medlemsstat som har infört den gemensamma valutan i enlighet med fördraget, |
| --- | --- |

—

deltagande medlemsstat: en medlemsstat som har infört den gemensamma valutan i enlighet med fördraget,

| — | hemvist: den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98, |
| --- | --- |

—

hemvist: den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98,

| — | euroområdet: de deltagande medlemsstaternas ekonomiska territorium och ECB. Vilka territorier som hör till, och vilka länder som är associerade med, medlemsstater inom euroområdet framgår av tabell 10 i bilaga III, |
| --- | --- |

—

euroområdet: de deltagande medlemsstaternas ekonomiska territorium och ECB. Vilka territorier som hör till, och vilka länder som är associerade med, medlemsstater inom euroområdet framgår av tabell 10 i bilaga III,

| — | Eurosystemet: de nationella centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna och ECB, |
| --- | --- |

—

Eurosystemet: de nationella centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna och ECB,

| — | gränsöverskridande transaktioner: transaktioner varigenom fordringar eller skulder uppkommer eller inlöses, helt eller delvis, eller som innebär överlåtelse av en rätt till ett objekt mellan den med hemvist i euroområdet och motparter med hemvist utanför euroområdet, |
| --- | --- |

—

gränsöverskridande transaktioner: transaktioner varigenom fordringar eller skulder uppkommer eller inlöses, helt eller delvis, eller som innebär överlåtelse av en rätt till ett objekt mellan den med hemvist i euroområdet och motparter med hemvist utanför euroområdet,

| — | gränsöverskridande positioner: samtliga finansiella fordringar på, och skulder till, motparter med hemvist utanför euroområdet. Gränsöverskridande positioner innefattar även i) jord, andra icke producerade materiella tillgångar och annan fast egendom som fysiskt är belägna utanför euroområdet och som ägs av den med hemvist i euroområdet och/eller är belägna i euroområdet men ägs av motparter med hemvist utanför euroområdet, samt ii) monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) som ägs av den med hemvist i euroområdet.
  I den mån det behövs för att sammanställa portföljinvesteringar och avkastningen på portföljinvesteringar inom betalningsbalansstatistiken samt portföljinvesteringar inom statistiken över utlandsställningen för euroområdet, skall uttrycken ”gränsöverskridande positioner” och ”gränsöverskridande transaktioner” också innefatta positioner respektive transaktioner i tillgångar eller skulder som innehas av den med hemvist i euroområdet gentemot den med hemvist i andra medlemsstater inom euroområdet, |
| --- | --- |

—

gränsöverskridande positioner: samtliga finansiella fordringar på, och skulder till, motparter med hemvist utanför euroområdet. Gränsöverskridande positioner innefattar även i) jord, andra icke producerade materiella tillgångar och annan fast egendom som fysiskt är belägna utanför euroområdet och som ägs av den med hemvist i euroområdet och/eller är belägna i euroområdet men ägs av motparter med hemvist utanför euroområdet, samt ii) monetärt guld och särskilda dragningsrätter (SDR) som ägs av den med hemvist i euroområdet.

I den mån det behövs för att sammanställa portföljinvesteringar och avkastningen på portföljinvesteringar inom betalningsbalansstatistiken samt portföljinvesteringar inom statistiken över utlandsställningen för euroområdet, skall uttrycken ”gränsöverskridande positioner” och ”gränsöverskridande transaktioner” också innefatta positioner respektive transaktioner i tillgångar eller skulder som innehas av den med hemvist i euroområdet gentemot den med hemvist i andra medlemsstater inom euroområdet,

| — | valutareserv: i hög grad likvida, omsättningsbara och kreditvärdiga fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist utanför euroområdet samt guld, reservpositioner i Internationella valutafonden (IMF) och SDR, |
| --- | --- |

—

valutareserv: i hög grad likvida, omsättningsbara och kreditvärdiga fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist utanför euroområdet samt guld, reservpositioner i Internationella valutafonden (IMF) och SDR,

| — | övriga tillgångar i utländsk valuta: i) fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist i euroområdet samt ii) fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist utanför euroområdet som inte uppfyller de kriterier för likviditet, omsättningsbarhet och kreditvärdighet som gäller för valutareserven, |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar i utländsk valuta: i) fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist i euroområdet samt ii) fordringar i annan valuta än euro som Eurosystemet har på den med hemvist utanför euroområdet som inte uppfyller de kriterier för likviditet, omsättningsbarhet och kreditvärdighet som gäller för valutareserven,

| — | skulder relaterade till valutareserven: förutbestämda och potentiella, kortfristiga nettoutflöden i Eurosystemet som liknar valutareserven och övriga tillgångar i utländsk valuta i Eurosystemet, |
| --- | --- |

—

skulder relaterade till valutareserven: förutbestämda och potentiella, kortfristiga nettoutflöden i Eurosystemet som liknar valutareserven och övriga tillgångar i utländsk valuta i Eurosystemet,

| — | betalningsbalans: en statistisk uppställning som med lämpliga uppdelningar redovisar gränsöverskridande transaktioner under den aktuella perioden, |
| --- | --- |

—

betalningsbalans: en statistisk uppställning som med lämpliga uppdelningar redovisar gränsöverskridande transaktioner under den aktuella perioden,

| — | likviditet i utländsk valuta: en statistisk översikt som med lämpliga uppdelningar redovisar Eurosystemets sammanlagda valutareserv, övriga tillgångar i utländsk valuta och valutareservsrelaterade skulder per ett referensdatum, |
| --- | --- |

—

likviditet i utländsk valuta: en statistisk översikt som med lämpliga uppdelningar redovisar Eurosystemets sammanlagda valutareserv, övriga tillgångar i utländsk valuta och valutareservsrelaterade skulder per ett referensdatum,

| — | utlandsställning: en balansräkning som med lämpliga uppdelningar redovisar gränsöverskridande finansiella tillgångar och skulder per ett referensdatum, |
| --- | --- |

—

utlandsställning: en balansräkning som med lämpliga uppdelningar redovisar gränsöverskridande finansiella tillgångar och skulder per ett referensdatum,

| — | värdepapper för värdepapper: uppgiftsinsamling som innebär insamling av uppgifter uppdelade efter enskilda värdepapper. |
| --- | --- |

—

värdepapper för värdepapper: uppgiftsinsamling som innebär insamling av uppgifter uppdelade efter enskilda värdepapper.

Artikel 2

Tillhandahållande av statistik till de nationella centralbankerna

1.   I den mån insamlingen av statistik över gränsöverskridande transaktioner och positioner anförtrotts den här rekommendationens adressater, skall dessa säkerställa att statistiken görs tillgänglig för respektive nationell centralbank inom utsatta tidsfrister. För detta ändamål skall, om inget annat överenskommits med respektive nationell centralbank, den begärda statistiken överföras senast den trettionde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser när det gäller den månadsvisa betalningsbalansen, senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser när det gäller kvartalsstatistiken över betalningsbalansen och senast nio månader efter den dag som uppgifterna avser när det gäller de årliga uppgifterna om utlandsställningen.

2.   Uppgifterna skall göras tillgängliga i enlighet med de ECB-standarder och krav för statistik över betalningsbalansen och statistiken över utlandsställningen som fastställs i bilagorna I, II, III, IV, V och VII i den här rekommendationen. Utan att det påverkar ECB:s uppföljning enligt bilaga VI till den här rekommendationen skall de som denna rekommendation riktar sig till kontrollera kvaliteten och tillförlitligheten på de statistiska uppgifter som lämnas till respektive nationell centralbank.

Artikel 3

Varaktigt samarbete

Såvida inte samma resultat redan uppnås genom nationell lagstiftning skall denna rekommendations adressater, tillsammans med sina respektive nationella centralbanker, skriftligen fastställa lämpliga former för samarbetet för att säkerställa en varaktig struktur för överföring av uppgifter som uppfyller ECB:s statistiska standarder och krav.

Artikel 4

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att, med beaktande av de synpunkter som statistikkommittén (STK) framför, göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här rekommendationen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna i medlemsstaterna.

Artikel 5

Slutbestämmelser

1.   Denna rekommendation ersätter rekommendation ECB/2003/8.

2.   Denna rekommendation riktar sig till Central Statistics Office (CSO) på Irland och Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) i Italien.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 16 juli 2004.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EUT L 354, 30.11.2004.

1

(2)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

2

(3)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica italiana, nr 206, 4.9.1998.

3

(4)  EUT C 126, 28.5.2003, s. 7.

4

---

BILAGA I

EUROPEISKA CENTRALBANKENS STATISTIKRAPPORTERINGSKRAV

1.   De nationella centralbankernas skyldigheter i fråga om statistikrapportering

| 1.1 | De nationella centralbankerna skall till Europeiska centralbanken (ECB) lämna de uppgifter om gränsöverskridande transaktioner, valutareservstillgångar, övriga tillgångar i utländsk valuta, skulder relaterade till valutareserven och gränsöverskridande positioner som behövs för att ECB skall kunna sammanställa statistik över den aggregerade betalningsbalansen, utlandsställningen och likviditeten i utländsk valuta för euroområdet. Uppgifterna skall göras tillgängliga i enlighet med tidsfristerna i tabell 13 i bilaga III. |
| --- | --- |

1.1

De nationella centralbankerna skall till Europeiska centralbanken (ECB) lämna de uppgifter om gränsöverskridande transaktioner, valutareservstillgångar, övriga tillgångar i utländsk valuta, skulder relaterade till valutareserven och gränsöverskridande positioner som behövs för att ECB skall kunna sammanställa statistik över den aggregerade betalningsbalansen, utlandsställningen och likviditeten i utländsk valuta för euroområdet. Uppgifterna skall göras tillgängliga i enlighet med tidsfristerna i tabell 13 i bilaga III.

| 1.2 | På förfrågan från ECB, eller om enstaka större händelser eller revideringar medför betydande revideringar av de inrapporterade uppgifterna, skall de inrapporterade uppgifterna kompletteras med lätt tillgänglig information om sådana händelser samt om anledningen till företagna revideringar. |
| --- | --- |

1.2

På förfrågan från ECB, eller om enstaka större händelser eller revideringar medför betydande revideringar av de inrapporterade uppgifterna, skall de inrapporterade uppgifterna kompletteras med lätt tillgänglig information om sådana händelser samt om anledningen till företagna revideringar.

| 1.3 | De uppgifter som begärs för månadsvisa och kvartalsvisa transaktioner samt kvartalsvisa och årsvisa positioner skall göras tillgängliga för ECB i enlighet med vad som framgår av bilagorna II, III och IV, som överensstämmer med gängse internationella standarder, särskilt den femte utgåvan av IMF:s betalningsbalansmanual (BPM 5). Särskilt skall de begärda uppgifterna om transaktioner och positioner rörande portföljinvesteringar i värdepapper i euroområdet, uppdelade efter sektor för emittenter med hemvist i euroområdet, göras tillgängliga i enlighet med punkterna 1.1, 1.2 och 3 i bilaga II samt tabellerna 1, 2, 4 och 5 i bilaga III. |
| --- | --- |

1.3

De uppgifter som begärs för månadsvisa och kvartalsvisa transaktioner samt kvartalsvisa och årsvisa positioner skall göras tillgängliga för ECB i enlighet med vad som framgår av bilagorna II, III och IV, som överensstämmer med gängse internationella standarder, särskilt den femte utgåvan av IMF:s betalningsbalansmanual (BPM 5). Särskilt skall de begärda uppgifterna om transaktioner och positioner rörande portföljinvesteringar i värdepapper i euroområdet, uppdelade efter sektor för emittenter med hemvist i euroområdet, göras tillgängliga i enlighet med punkterna 1.1, 1.2 och 3 i bilaga II samt tabellerna 1, 2, 4 och 5 i bilaga III.

| 1.4 | De begärda uppgifterna om betalningsbalansen skall göras tillgängliga månadsvis och kvartalsvis. De kvartalsvisa uppgifterna om betalningsbalansen skall innefatta en geografisk uppdelning efter motparter enligt tabell 9 i bilaga III. De begärda uppgifterna om likviditeten i utländsk valuta skall göras tillgängliga vid utgången av den månad som uppgifterna avser. De begärda uppgifterna om utlandsställningen skall göras tillgängliga kvartalsvis och årsvis. De årsvisa uppgifterna om utlandsställningen skall innefatta en geografisk uppdelning efter motparter enligt tabell 9 i bilaga III. |
| --- | --- |

1.4

De begärda uppgifterna om betalningsbalansen skall göras tillgängliga månadsvis och kvartalsvis. De kvartalsvisa uppgifterna om betalningsbalansen skall innefatta en geografisk uppdelning efter motparter enligt tabell 9 i bilaga III. De begärda uppgifterna om likviditeten i utländsk valuta skall göras tillgängliga vid utgången av den månad som uppgifterna avser. De begärda uppgifterna om utlandsställningen skall göras tillgängliga kvartalsvis och årsvis. De årsvisa uppgifterna om utlandsställningen skall innefatta en geografisk uppdelning efter motparter enligt tabell 9 i bilaga III.

| 1.5 | I syfte att analysera eurons internationella betydelse skall de begärda uppgifterna, uppdelade efter valuta (euro/icke-euro), göras tillgängliga halvårsvis enligt tabell 6 i bilaga III. |
| --- | --- |

1.5

I syfte att analysera eurons internationella betydelse skall de begärda uppgifterna, uppdelade efter valuta (euro/icke-euro), göras tillgängliga halvårsvis enligt tabell 6 i bilaga III.

| 1.6 | Från och med mars 2008 skall insamlingssystemen för uppgifter om portföljinvesteringar, vilka skall börja med uppgifter som avser transaktionerna i januari 2008 och positionerna per utgången av 2007, överensstämma med en av de modeller som återfinns i tabellen i bilaga VII. |
| --- | --- |

1.6

Från och med mars 2008 skall insamlingssystemen för uppgifter om portföljinvesteringar, vilka skall börja med uppgifter som avser transaktionerna i januari 2008 och positionerna per utgången av 2007, överensstämma med en av de modeller som återfinns i tabellen i bilaga VII.

2.   Rapporteringstidpunkter

| 2.1 | De uppgifter som behövs för att sammanställa den månatliga betalningsbalansen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB senast vid affärsdagens slut den trettionde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser. |
| --- | --- |

2.1

De uppgifter som behövs för att sammanställa den månatliga betalningsbalansen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB senast vid affärsdagens slut den trettionde arbetsdagen efter utgången av den månad som uppgifterna avser.

| 2.2 | De uppgifter som behövs för att sammanställa kvartalsstatistiken över betalningsbalansen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser. |
| --- | --- |

2.2

De uppgifter som behövs för att sammanställa kvartalsstatistiken över betalningsbalansen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

| 2.3 | Uppgifterna om likviditeten i utländsk valuta skall göras tillgängliga för ECB senast tre veckor efter utgången av den månad som uppgifterna avser. |
| --- | --- |

2.3

Uppgifterna om likviditeten i utländsk valuta skall göras tillgängliga för ECB senast tre veckor efter utgången av den månad som uppgifterna avser.

| 2.4 | Från och med den 1 januari 2005 skall de uppgifter som behövs för att sammanställa kvartalsstatistiken över utlandsställningen för euroområdet göras tillgängliga för ECB senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser. |
| --- | --- |

2.4

Från och med den 1 januari 2005 skall de uppgifter som behövs för att sammanställa kvartalsstatistiken över utlandsställningen för euroområdet göras tillgängliga för ECB senast tre månader efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

| 2.5 | De årsvisa uppgifter som behövs för att sammanställa utlandsställningen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB senast nio månader efter utgången av det år som uppgifterna avser. |
| --- | --- |

2.5

De årsvisa uppgifter som behövs för att sammanställa utlandsställningen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB senast nio månader efter utgången av det år som uppgifterna avser.

| 2.6 | Transaktioner och positioner i skuldförbindelser uppdelade efter emissionsvaluta och efter emittentsektor skall göras tillgängliga för ECB senast sex månader efter utgången av den period som uppgifterna avser. |
| --- | --- |

2.6

Transaktioner och positioner i skuldförbindelser uppdelade efter emissionsvaluta och efter emittentsektor skall göras tillgängliga för ECB senast sex månader efter utgången av den period som uppgifterna avser.

| 2.7 | Revideringar av betalningsbalansen respektive utlandsställningen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB enligt den tidsplan som framgår av bilaga V. |
| --- | --- |

2.7

Revideringar av betalningsbalansen respektive utlandsställningen för euroområdet skall göras tillgängliga för ECB enligt den tidsplan som framgår av bilaga V.

| 2.8 | Den nationella insamlingen av dessa uppgifter skall organiseras så att dessa tidsfrister kan hållas. |
| --- | --- |

2.8

Den nationella insamlingen av dessa uppgifter skall organiseras så att dessa tidsfrister kan hållas.

3.   Överföringsstandard

De begärda statistiska uppgifterna skall göras tillgängliga för ECB i en form som uppfyller kraven i bilaga V till den här rekommendationen.

4.   Den statistiska informationens kvalitet

| 4.1 | Utan att det påverkar ECB:s uppföljning enligt bilaga VI skall de nationella centralbankerna, i förekommande fall i samarbete med andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, säkerställa att kvaliteten hos de statistiska uppgifter som görs tillgängliga för ECB kontrolleras och övervakas. ECB skall göra en motsvarande bedömning av de uppgifter som avser betalningsbalansen, utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta. Kontrollen skall ske inom givna tidsramar. ECB:s direktion skall en gång per år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på uppgifterna. |
| --- | --- |

4.1

Utan att det påverkar ECB:s uppföljning enligt bilaga VI skall de nationella centralbankerna, i förekommande fall i samarbete med andra behöriga myndigheter än de nationella centralbankerna, säkerställa att kvaliteten hos de statistiska uppgifter som görs tillgängliga för ECB kontrolleras och övervakas. ECB skall göra en motsvarande bedömning av de uppgifter som avser betalningsbalansen, utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta. Kontrollen skall ske inom givna tidsramar. ECB:s direktion skall en gång per år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på uppgifterna.

| 4.2 | Utvärderingen av kvaliteten på uppgifter om transaktioner och positioner avseende portföljinvesteringar samt därmed sammanhängande avkastning sker på ett tillräckligt sätt genom den värdepappersinformation som finns i CSDB. I egenskap av administratör av CSDB kommer ECB att även från och med juni 2006 att övervaka huruvida täckningen av värdepappersinformationen är tillräcklig för att möjliggöra för de nationella centralbankerna, eller i förekommande fall andra behöriga myndigheter, att till fullo möta kvalitetsstandarderna i bilaga VII liksom andra kvalitetskriterier som anges i den här rekommendationen. |
| --- | --- |

4.2

Utvärderingen av kvaliteten på uppgifter om transaktioner och positioner avseende portföljinvesteringar samt därmed sammanhängande avkastning sker på ett tillräckligt sätt genom den värdepappersinformation som finns i CSDB. I egenskap av administratör av CSDB kommer ECB att även från och med juni 2006 att övervaka huruvida täckningen av värdepappersinformationen är tillräcklig för att möjliggöra för de nationella centralbankerna, eller i förekommande fall andra behöriga myndigheter, att till fullo möta kvalitetsstandarderna i bilaga VII liksom andra kvalitetskriterier som anges i den här rekommendationen.

| 4.3 | För att kunna lämna uppgifter om transaktioner och positioner avseende portföljinvesteringar i värdepapper för euroområdet, sektorsvis uppdelade efter emittenter med hemvist i euroområdet i enlighet med avsnitt 1.1, 1.2 och 3 i bilaga II, samt tabellerna 1, 2, 4 och 5 i bilaga III, får skattningar lämnas fram tills dess att systemen för insamling av uppgifter om portföljinvesteringar värdepapper för värdepapper blir obligatoriska. |
| --- | --- |

4.3

För att kunna lämna uppgifter om transaktioner och positioner avseende portföljinvesteringar i värdepapper för euroområdet, sektorsvis uppdelade efter emittenter med hemvist i euroområdet i enlighet med avsnitt 1.1, 1.2 och 3 i bilaga II, samt tabellerna 1, 2, 4 och 5 i bilaga III, får skattningar lämnas fram tills dess att systemen för insamling av uppgifter om portföljinvesteringar värdepapper för värdepapper blir obligatoriska.

| 4.4 | För att kunna lämna uppgifter om emissionsvaluta avseende uppgifter om portföljinvesteringar i enlighet med tabell 6 i bilaga III får skattningar lämnas fram tills dess att systemen för insamling av uppgifter om portföljinvesteringar värdepapper för värdepapper blir obligatoriska. |
| --- | --- |

4.4

För att kunna lämna uppgifter om emissionsvaluta avseende uppgifter om portföljinvesteringar i enlighet med tabell 6 i bilaga III får skattningar lämnas fram tills dess att systemen för insamling av uppgifter om portföljinvesteringar värdepapper för värdepapper blir obligatoriska.

| 4.5 | ECB:s kvalitetskontroll av de statistiska uppgifterna kan även omfatta kontroll av de revideringar som gjorts av uppgifterna, i första hand för att ta med den senaste bedömningen av de statistiska uppgifterna och därigenom förbättra kvaliteten samt i andra hand för att i möjligaste mån säkerställa överensstämmelse mellan respektive betalningsbalansposter för var och en av de olika rapporteringsperioderna. |
| --- | --- |

4.5

ECB:s kvalitetskontroll av de statistiska uppgifterna kan även omfatta kontroll av de revideringar som gjorts av uppgifterna, i första hand för att ta med den senaste bedömningen av de statistiska uppgifterna och därigenom förbättra kvaliteten samt i andra hand för att i möjligaste mån säkerställa överensstämmelse mellan respektive betalningsbalansposter för var och en av de olika rapporteringsperioderna.

---

BILAGA II

EUROPEISKA CENTRALBANKENS STATISTIKKRAV

1.   Betalningsbalansstatistik

Europeiska centralbanken (ECB) behöver betalningsbalansstatistik för två olika tidsperioder: per månad och per kvartal för motsvarande referenskalenderperioder. Årsstatistiken sammanställs genom att de kvartalsvisa uppgifter medlemsstaterna rapporterar under respektive år sammanräknas. Betalningsbalansstatistiken bör så långt som möjligt överensstämma med annan statistik som tillhandahålls för genomförandet av penningpolitiken.

1.1   Månadsstatistik över betalningsbalansen

Syfte

Målet för den månadsvisa betalningsbalansen för euroområdet är att visa de viktigaste posterna som påverkar de monetära förhållandena och valutamarknaderna (se tabell 1 i bilaga III).

Krav

Uppgifterna måste kunna användas för beräkning av betalningsbalansen i euroområdet.

Med tanke på den korta tidsfristen för rapportering av de månadsvisa uppgifterna om betalningsbalansen, deras i hög grad aggregerade natur och deras betydelse för penningpolitiken och valutatransaktioner gör att ECB, när det är oundvikligt, tillåter vissa avvikelser från internationella standarder (se artikel 2.3 i riktlinje ECB/2004/15). Registrering fullt ut på upplupen basis eller transaktionsbasis är inte nödvändig. Efter överenskommelse med ECB kan de nationella centralbankerna lämna uppgifter om bytesbalansen och den finansiella balansen på betalningsbasis. ECB godtar skattningar eller preliminära uppgifter om det är nödvändigt för att uppgifter skall kunna lämnas inom den utsatta rapporteringsfristen.

För varje huvudkategori av transaktioner krävs uppgifter om tillgångar och skulder (eller inflöde och utflöde för bytesbalansposter). För externa transaktioner kräver detta i allmänhet att de nationella centralbankerna skiljer mellan transaktioner med hemmahörande i andra medlemsstater i euroområdet och transaktioner med hemmahörande utanför euroområdet. De nationella centralbankerna gör detta på ett konsekvent sätt.

När antalet medlemmar i euroområdet ändras, skall de nationella centralbankerna ändra definitionen av euroområdets landssammansättning från och med den dag då ändringen av medlemsantalet börjar gälla. Bästa möjliga skattningar av historiska uppgifter för det utvidgade euroområdet skall begäras in från de nationella centralbankerna i euroområdet i dess tidigare sammansättning och från den nya deltagande medlemsstaten eller de nya deltagande medlemsstaterna.

För att möjliggöra en meningsfull aggregering av uppgifter om portföljinvesteringar på månadsbasis för euroområdet måste man skilja mellan transaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande i euroområdet och transaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner i tillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade nettotransaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av nettotransaktioner i de totala nationella skulderna och nettotransaktionerna i värdepapper som emitterats och förvärvats av hemmavarande i euroområdet.

Motsvarande rapporteringskrav och sammanställningsmetod för aggregerade uppgifter tillämpas för avkastning på portföljinvesteringar.

För att en monetär presentation av betalningsbalansen skall kunna sammanställas skall de nationella centralbankerna lämna in uppgifter uppdelade efter institutionell sektor. Den månadsvisa betalningsbalansen skall följa nedanstående uppdelning på sektorer:

| — | direkta investeringar: i) MFI (exklusive centralbanker) och ii) övriga sektorer. |
| --- | --- |

—

direkta investeringar: i) MFI (exklusive centralbanker) och ii) övriga sektorer.

| — | tillgångar i portföljinvesteringar: i) monetära myndigheter, ii) MFI (exklusive centralbanker) och iii) icke-MFI. |
| --- | --- |

—

tillgångar i portföljinvesteringar: i) monetära myndigheter, ii) MFI (exklusive centralbanker) och iii) icke-MFI.

| — | övrigt direktinvesteringskapital: i) monetära myndigheter, ii) MFI (exklusive centralbanker), iii) den offentliga sektorn och iv) övriga sektorer. |
| --- | --- |

—

övrigt direktinvesteringskapital: i) monetära myndigheter, ii) MFI (exklusive centralbanker), iii) den offentliga sektorn och iv) övriga sektorer.

För att en sektorsuppdelning av betalningsbalansen skall kunna göras och på så sätt möjliggöra en sammanställning av en monetär redovisning skall de nationella centralbankerna, från och med det datum som framgår av tabell 13 i bilaga III till den här rekommendationen, lämna uppgifter om nettotransaktioner avseende portföljinvesteringar i värdepapper emitterade av hemmahörande i euroområdet uppdelade på den institutionella sektor som emittenten tillhör. Därutöver skall skulder i portföljinvesteringar innefatta en uppdelning efter den institutionella sektor som den inhemska emittenten tillhör.

Statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar som delats upp efter sektor sammanställs sedan genom konsolidering av respektive sektors totala nationella nettoskulder och motsvarande nettotransaktioner i värdepapper som emitterats och förvärvats av hemmahörande i euroområdet.

Från och med mars 2008 skall de nationella centralbankerna (och i tillämpliga fall andra behöriga myndigheter), vad avser transaktioner som hänför sig till januari 2008, samla in uppgifter om portföljinvesteringar i enlighet med en av modellerna i tabellen i bilaga VII.

1.2   Kvartalsstatistik över betalningsbalansen

Syfte

Målet för den kvartalsvisa betalningsbalansen för euroområdet är att tillhandahålla mer detaljerade uppgifter för vidare analys av externa transaktioner. Denna statistik bidrar i synnerhet till sammanställningen av sektorsvisa räkenskaper och finansräkenskaper för euroområdet och till den gemensamma redovisningen av Europeiska unionens och euroområdets betalningsbalans i samarbete med Europeiska gemenskapernas kommission (Eurostat).

Krav

Den kvartalsvisa betalningsbalansstatistiken överensstämmer så långt som möjligt med internationella standarder (se artikel 2.3 i riktlinje ECB/2004/15). Den begärda uppdelningen av kvartalsstatistiken avseende betalningsstatistiken framställs i tabell 2 i bilaga III. Harmoniserade begrepp och definitioner beträffande kapitaltransfereringar och finansräkenskaper återfinns i bilaga IV.

Uppdelningen av den kvartalsvisa bytesbalansen liknar den som gäller för månadsstatistiken. För inkomster krävs dock en mer detaljerad kvartalsvis uppdelning.

För posten ”övriga investeringar” i den finansiella balansen tillämpar ECB en annan version av kraven i Internationella valutafondens (IMF) femte utgåva av betalningsmanualen (nedan kallad ”BPM5”). Det finns en ändring i presentationen av uppdelningen (dvs. uppdelningen sker i första hand efter sektorer). Denna sektorsuppdelning är dock förenlig med BPM5, där uppdelningen sker i huvudsak efter instrument. Liksom i BPM5 skiljer man sedlar, mynt och inlåning från utlåning och andra investeringar.

De nationella centralbankerna förväntas i sin kvartals- och årsstatistik över betalningsbalansen skilja mellan transaktioner med deltagande medlemsstater samt alla övriga externa transaktioner. På samma sätt som för månadsstatistiken krävs för kvartalsstatistiken som avser portföljinvesteringar en uppdelning mellan transaktioner i värdepapper som emitterats av personer med hemvist i euroområdet och värdepapper som emitterats av personer med hemvist utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotransaktioner i tillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade nettotransaktioner i värdepapper som emitterats av hemmahörande utanför euroområdet. Euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av nettotransaktioner i de totala nationella skulderna och nettotransaktioner i värdepapper som emitterats och förvärvats av dem med hemvist i euroområdet.

Ett motsvarande rapporteringskrav och en motsvarande sammanställningsmetod för de aggregerade uppgifterna tillämpas för avkastning på portföljinvesteringar.

För direkta investeringar skall de nationella centralbankerna varje kvartal lämna en uppdelning efter sektor för ”MFI (exklusive centralbanker)/icke-MFI”. För ”portföljinvesteringar” och ”övriga investeringar” skall uppdelningen av rapporter enligt institutionella sektorer följa IMF:s standardkomponenter som består av i) monetära myndigheter, ii) MFI (exklusive centralbanker), iii) den offentliga sektorn och iv) övriga sektorer.

Vid sammanställningen av statistiken över euroområdets nettotransaktioner avseende skulder i portföljinvesteringar efter den sektor som emittenten med hemvist i euroområdet är verksam inom, gäller liknande krav för de kvartalsvisa uppgifterna som för den månatliga betalningsbalansen.

För euroområdets betalningsbalans behövs uppgifter om upplupen avkastning på investeringar på kvartalsbasis. I överensstämmelse med nationalräkenskapssystemet rekommenderar BPM5 att räntor redovisas på upplupen basis. Detta krav påverkar såväl bytesbalansen (avkastning på kapital) som den finansiella balansen.

2.   Likviditet i utländsk valuta

Syfte

Likviditeten i utländsk valuta är en månatlig redogörelse för de deltagande nationella centralbankernas och ECB:s valutareserver, övriga tillgångar i utländsk valuta och valutareservsrelaterade skulder i enlighet med IMF:s och BIS (Banken för internationell betalningsutjämning) gemensamma mall för likviditet i utländsk valuta (”International Reserves and Foreign Currency Liquidity”). Denna information kompletterar de uppgifter om valutareserven som ingår i betalningsbalansstatistiken och statistiken över utlandsställningen för euroområdet.

Krav

Euroområdets valutareserv består av i hög grad likvida, omsättbara och kreditvärdiga fordringar i utländsk valuta (dvs. andra valutor än euro) på personer med hemvist utanför euroområdet som innehas av ECB (”poolning av valutareserver”) och de nationella centralbankerna (”valutareserver som inte poolas”), guld, reservpositioner i IMF och särskilda dragningsrätter (SDR). Här kan även positioner i finansiella derivat ingå. Valutareserven sammanställs brutto utan avdrag för skulder relaterade till valutareserven. Uppdelningen av de uppgifter som begärs in från de nationella centralbankerna presenteras i bilaga III, tabell 3, avsnitt I.A.

Sådana Eurosystemstillgångar i utländsk valuta som inte motsvarar denna definition, dvs. i) fordringar på den med hemvist i euroområdet samt ii) fordringar på den med hemvist utanför euroområdet som inte uppfyller kriterierna för likviditet, omsättbarhet och kreditvärdighet, ingår i posten ”övriga tillgångar i utländsk valuta” i redovisningen av likviditet i utländsk valuta (i bilaga III, tabell 3, avsnitt I.B).

Fordringar i euro på den med hemvist utanför euroområdet och balanser i utländsk valuta som innehas av staten i deltagande medlemsstater betraktas inte som valutareserv; sådana belopp bokförs som ”övriga investeringar”, om de utgör fordringar på personer med hemvist utanför euroområdet.

Dessutom skall information om sådana förutbestämda och potentiella, kortfristiga nettoutflöden i Eurosystemet som är knutna till Eurosystemets valutareserv och övriga tillgångar i utländsk valuta, de s.k. valutareservsrelaterade skulderna, rapporteras enligt bilaga III, tabell 3, avsnitten II-IV.

3.   Statistik över utlandsställningen

Syfte

Utlandsställningen är en redogörelse för euroområdets sammanlagda externa tillgångar och skulder och ligger till grund för penningpolitiken och analysen av valutamarknaderna. Den är särskilt betydelsefull för att bedöma medlemsstaternas externa sårbarhet och för att bevaka hur innehavarsektorns innehav av likvida tillgångar utomlands utvecklas. Detta statistiska underlag är nyckeln till sammanställningen av räkenskaperna för övriga världen i euroområdets kvartalsvisa finansräkenskaper och kan också bidra till att sammanställa balansräkningsflöden.

Krav

ECB behöver kvartalsvis och årlig statistik över utlandsställningen avseende stockarna vid periodens utgång.

Uppgifterna om utlandsställningen överensstämmer så långt som möjligt med internationella standarder (se artikel 2.3 i riktlinje ECB/2004/15). ECB sammanställer statistik över utlandsställningen för euroområdet som helhet. Uppdelningen av utlandsställningen för euroområdet presenteras i tabell 4 i bilaga III.

Utlandsställningen visar de finansiella stockarna i slutet av referensperioden, värderade till de kurser som gäller vid denna tidpunkt. Förändringar i stockarnas värde kan ha flera orsaker. En del av förändringarna under en referensperiod beror på de finansiella transaktioner som ägt rum och redovisats i betalningsbalansen. Värdeförändringar under en viss period beror också på prisförändringar på de redovisade finansiella tillgångarna och skulderna. Om stockarna är denominerade i andra valutor än den beräkningsenhet som används för utlandsställningen, kommer valutakursförändringarna också att påverka stockarnas värde. Alla andra förändringar som inte beror på ovannämnda faktorer betraktas som ”övriga korrigeringar”.

För en korrekt avstämning mellan euroområdets finansiella flöden och stockar krävs att de värdeförändringar som beror på pris- eller växelkursförändringar samt övriga korrigeringar redovisas separat.

Uppgifterna i utlandsställningen skall så långt som möjligt överensstämma med uppgifterna i kvartalsstatistiken över betalningsbalansflödena. Begrepp, definitioner och uppdelningar överensstämmer med dem som används för kvartalsstatistiken över betalningsbalansflödena. Så långt det är möjligt bör uppgifter om utlandsställningen stämma överens med annan statistik, såsom finansmarknadsstatistik, finansräkenskaper och nationalräkenskaper.

De nationella centralbankerna skall i sin månads- och kvartalsstatistik över betalningsbalansen, när det gäller utlandsställningen, skilja mellan innehav gentemot deltagande medlemsstater och alla övriga externa positioner. Vad gäller portföljinvesteringar måste man skilja mellan innehav av värdepapper som emitterats av personer med hemvist i euroområdet och värdepapper emitterade av dem med hemvist utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettotillgångar i portföljinvesteringar sammanställs genom aggregering av rapporterade nettotillgångar i värdepapper som emitterats av personer med hemvist utanför euroområdet. Statistiken över euroområdets nettoskulder i portföljinvesteringar sammanställs genom konsolidering av de sammanlagda nationella nettoskulderna och nettotillgångarna i värdepapper som emitterats och förvärvats av personer med hemvist i euroområdet.

De nationella centralbankerna skall överlämna kvartalsvisa och årliga uppgifter om innehav enligt samma sektorsuppdelning för ”direkta investeringar”, ”portföljinvesteringar” och ”övriga investeringar” som för kvartalsstatistiken över betalningsbalansflödena.

För att ECB skall kunna sammanställa en sektorsvis uppdelning av euroområdets nettoskulder i portföljinvesteringar skall de krav som ställs på de nationella centralbankerna avseende uppgifter om utlandsställningen vara desamma som för betalningsbalansflödena, i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.6 i riktlinje ECB/2004/15.

Tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom utlandsställningen sammanställs uteslutande med hjälp av stockuppgifter.

Från och med slutet av mars 2008 skall de nationella centralbankerna (och i förekommande fall andra behöriga statistikmyndigheter) åtminstone samla in kvartalsvisa uppgifter om portföljinvesteringsstockar avseende tillgångar och skulder värdepapper för värdepapper i enlighet med en av insamlingsmetoderna i tabellen i bilaga VII.

---

BILAGA III

BEGÄRDA UPPDELNINGAR

Tabell 1

Nationella månatliga bidrag till betalningsbalansen för euroområdet (1)

| | Kredit | Debet | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Bytesbalansen |
| Varor | extra | extra | extra |
| Tjänster | extra | extra | extra |
| Faktorinkomster | | | |
| Löner | extra | extra | extra |
| Avkastning på kapital | | | |
| — | på direkta investeringar |

Kredit

Debet

Netto

I.   Bytesbalansen

Varor

extra

extra

extra

Tjänster

extra

extra

extra

Faktorinkomster

Löner

extra

extra

extra

Avkastning på kapital

—

på direkta investeringar

extra

extra

extra

| — | på portföljinvesteringar |
| --- | --- |

—

på portföljinvesteringar

extra

nationellt

| — | på övriga investeringar |
| --- | --- |

—

på övriga investeringar

extra

extra

extra

Löpande transfereringar

extra

extra

extra

| II. | Kapitaltransfereringar m.m. |
| --- | --- |

II.

extra

extra

extra

Tillgångar netto

Skulder netto

Netto

III.   Finansiell balans

Direkta investeringar

extra

Utanför euroområdet

extra

| — | eget kapital |
| --- | --- |

—

eget kapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

återinvesterade vinstmedel

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

övrigt direktinvesteringskapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

I det rapporterande landet

extra

| — | eget kapital |
| --- | --- |

—

eget kapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

återinvesterade vinstmedel

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

övrigt direktinvesteringskapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

Portföljinvesteringar (2)

extra/intra

nationellt

Aktier

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

—

| ii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

ii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iii) | icke-MFI |
| --- | --- |

iii)

icke-MFI

extra/intra

nationellt

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | Obligationer |
| --- | --- |

—

Obligationer

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

—

| ii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

ii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iii) | icke-MFI |
| --- | --- |

iii)

icke-MFI

extra/intra

nationellt

| — | Penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

Penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

—

| ii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

ii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iii) | icke-MFI |
| --- | --- |

iii)

icke-MFI

extra/intra

nationellt

Finansiella derivat

nationellt

Övriga investeringar

extra

extra

extra

Monetära myndigheter

extra

extra

Offentlig sektor

extra

extra

varav:

Sedlar, mynt och inlåning

extra

MFI (exklusive centralbanker)

extra

extra

| — | långfristiga |
| --- | --- |

—

långfristiga

extra

extra

| — | kortfristiga |
| --- | --- |

—

kortfristiga

extra

extra

Övriga sektorer

extra

extra

varav:

Sedlar, mynt och inlåning

extra

Valutareserv

extra

Tabell 2

Nationella kvartalsvisa bidrag till betalningsbalansen för euroområdet (3)

| | Kredit | Debet | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Bytesbalansen |
| Varor | extra | extra | extra |
| Tjänster | extra | extra | extra |
| Faktorinkomster | | | |
| Löner | extra | extra | extra |
| Avkastning på kapital | | | |
| — | på direkta investeringar |

Kredit

Debet

Netto

I.   Bytesbalansen

Varor

extra

extra

extra

Tjänster

extra

extra

extra

Faktorinkomster

Löner

extra

extra

extra

Avkastning på kapital

—

på direkta investeringar

extra

extra

extra

| — | eget kapital |
| --- | --- |

—

eget kapital

extra

extra

extra

| — | ränta på lån |
| --- | --- |

—

ränta på lån

extra

extra

extra

| — | på portföljinvesteringar |
| --- | --- |

—

på portföljinvesteringar

extra

nationellt

| — | aktieutdelning |
| --- | --- |

—

aktieutdelning

extra

nationellt

| — | ränta på lån |
| --- | --- |

—

ränta på lån

extra

nationellt

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

extra

nationellt

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra

nationellt

| — | på övriga investeringar |
| --- | --- |

—

på övriga investeringar

extra

extra

extra

Löpande transfereringar

extra

extra

extra

| II. | Kapitaltransfereringar m.m. |
| --- | --- |

II.

extra

extra

extra

Tillgångar netto

Skulder netto

Netto

III.   Finansiell balans

Direkta investeringar

extra

Utanför euroområdet

extra

| — | eget kapital |
| --- | --- |

—

eget kapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

återinvesterade vinstmedel

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

I det rapporterande landet

extra

| — | eget kapital |
| --- | --- |

—

eget kapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

återinvesterade vinstmedel

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

Portföljinvesteringar (4)

extra/intra

nationellt

Aktier

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

—

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

—

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | Obligationer |
| --- | --- |

—

Obligationer

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

nationellt

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

nationellt

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

| — | Penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

Penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

nationellt

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

nationellt

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

Finansiella derivat

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

nationellt

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

nationellt

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

nationellt

Övriga investeringar

extra

extra

extra

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra

extra

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

extra

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra

extra

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

extra

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

Valutareserv

extra

Monetärt guld

extra

SDR

extra

Reservposition i Internationella valutafonden (IMF)

extra

Utländsk valuta

extra

| — | Sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

Sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | hos monetära myndigheter |
| --- | --- |

—

hos monetära myndigheter

extra

| — | hos MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

—

hos MFI (exklusive centralbanker)

extra

| — | Värdepapper |
| --- | --- |

—

Värdepapper

extra

| — | Aktier |
| --- | --- |

—

Aktier

extra

| — | Obligationer |
| --- | --- |

—

Obligationer

extra

| — | Penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

Penningmarknadsinstrument

extra

| — | Finansiella derivat |
| --- | --- |

—

Finansiella derivat

extra

Övriga fordringar

extra

Tabell 3

Månadsstatistik över Eurosystemets internationella valutareserv; euroområdets valutareservsrelaterade skulder

I.   Officiell valutareserv och övriga tillgångar i utländsk valuta (ungefärligt marknadsvärde)

A.   Officiell valutareserv

| 1) | Valutareserv i utländsk valuta (i konvertibla utländska valutor)






  a) | värdepapper, varav med






  — | utgivare som har huvudkontor i euroområdet |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Valutareserv i utländsk valuta (i konvertibla utländska valutor)

a)

värdepapper, varav med

—

utgivare som har huvudkontor i euroområdet

| b) | sedlar, mynt och inlåning totalt hos






  i) | övriga nationella centralbanker, Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) och IMF |
| --- | --- | --- |

b)

sedlar, mynt och inlåning totalt hos

i)

övriga nationella centralbanker, Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) och IMF

| ii) | banker med huvudkontor i euroområdet och belägna utanför euroområdet |
| --- | --- |

ii)

banker med huvudkontor i euroområdet och belägna utanför euroområdet

| iii) | banker med huvudkontor utanför och belägna utanför euroområdet |
| --- | --- |

iii)

banker med huvudkontor utanför och belägna utanför euroområdet

| 2) | IMF-reservposition |
| --- | --- |

2)

IMF-reservposition

| 3) | SDR |
| --- | --- |

3)

SDR

| 4) | Guld (inklusive guldreserven och guldsvappar) |
| --- | --- |

4)

Guld (inklusive guldreserven och guldsvappar)

| 5) | Övriga valutareserver






  a) | finansiella derivat |
| --- | --- | --- |

5)

Övriga valutareserver

a)

finansiella derivat

| b) | lån till icke-banker, ej hemmahörande i euroområdet |
| --- | --- |

b)

lån till icke-banker, ej hemmahörande i euroområdet

| c) | övriga |
| --- | --- |

c)

övriga

B.   Övriga tillgångar i utländsk valuta

| a) | värdepapper som ej ingår i den officiella valutareserven |
| --- | --- |

a)

värdepapper som ej ingår i den officiella valutareserven

| b) | inlåning som ej ingår i den officiella valutareserven |
| --- | --- |

b)

inlåning som ej ingår i den officiella valutareserven

| c) | lån som ej ingår i den officiella valutareserven |
| --- | --- |

c)

lån som ej ingår i den officiella valutareserven

| d) | finansiella derivat som ej ingår i den officiella valutareserven |
| --- | --- |

d)

finansiella derivat som ej ingår i den officiella valutareserven

| e) | guld som ej ingår i den officiella valutareserven |
| --- | --- |

e)

guld som ej ingår i den officiella valutareserven

| f) | övriga |
| --- | --- |

f)

övriga

II.   Förutbestämda nettoutflöden i utländsk valuta de närmaste 12 månaderna (nominellt värde)

| | Fördelning på löptider (i förekommande fall, återstående löptid ) |
| --- | --- |
| | Totalt | Upp till en månad | Över en månad och upp till tre månader | Över tre månader och upp till ett år |
| 1.   Lån, värdepapper och inlåning i utländsk valuta |
| — | utflöden (–) |

Fördelning på löptider (i förekommande fall, återstående löptid )

Totalt

Upp till en månad

Över en månad och upp till tre månader

Över tre månader och upp till ett år

1.   Lån, värdepapper och inlåning i utländsk valuta

—

utflöden (–)

kapitalbelopp

ränta

| — | inflöden (+) |
| --- | --- |

—

inflöden (+)

kapitalbelopp

ränta

2.   Aggregerade korta och långa terminspositioner i utländsk valuta visavi inhemsk valuta (inklusive terminsledet i valutasvappar)

| a) | korta positioner (–) |
| --- | --- |

a)

korta positioner (–)

| b) | långa positioner (+) |
| --- | --- |

b)

långa positioner (+)

3.   Övriga (specificera)

| — | utflöde i samband med repor (–) |
| --- | --- |

—

utflöde i samband med repor (–)

| — | inflöden i samband med omvända repor (+) |
| --- | --- |

—

inflöden i samband med omvända repor (+)

| — | handelskrediter (–) |
| --- | --- |

—

handelskrediter (–)

| — | handelskrediter (+) |
| --- | --- |

—

handelskrediter (+)

| — | övriga skulder (–) |
| --- | --- |

—

övriga skulder (–)

| — | övriga fordringar (+) |
| --- | --- |

—

övriga fordringar (+)

III.   Potentiella nettoutflöden i utländsk valuta de närmaste 12 månaderna (nominellt värde)

| | Fördelning på löptider (i förekommande fall återstående löptid) |
| --- | --- |
| | Totalt | Upp till en månad | Över en månad och upp till tre månader | Över tre månader och upp till ett år |
| 1.   Ansvarsförbindelser i utländsk valuta |
| a) | säkerheter för skulder som förfaller inom ett år |

Fördelning på löptider (i förekommande fall återstående löptid)

Totalt

Upp till en månad

Över en månad och upp till tre månader

Över tre månader och upp till ett år

Ansvarsförbindelser i utländsk valuta

a)

säkerheter för skulder som förfaller inom ett år

| b) | övriga ansvarsförbindelser |
| --- | --- |

b)

övriga ansvarsförbindelser

| 2. | Utländska värdepapper emitterade med säljoptioner |
| --- | --- |

2.

Utländska värdepapper emitterade med säljoptioner

Ej dragna, ovillkorade kreditutfästelser emitterade av

| a) | övriga nationella monetära myndigheter, BIS, IMF och andra internationella organisationer |
| --- | --- |

a)

övriga nationella monetära myndigheter, BIS, IMF och andra internationella organisationer

| — | övriga nationella monetära myndigheter (+) |
| --- | --- |

—

övriga nationella monetära myndigheter (+)

| — | BIS (+) |
| --- | --- |

—

BIS (+)

| — | IMF (+) |
| --- | --- |

—

IMF (+)

| b) | banker och andra finansinstitut med huvudkontor i det rapporterande landet (+) |
| --- | --- |

b)

banker och andra finansinstitut med huvudkontor i det rapporterande landet (+)

| c) | banker och andra finansinstitut med huvudkontor utanför det rapporterande landet (+) |
| --- | --- |

c)

banker och andra finansinstitut med huvudkontor utanför det rapporterande landet (+)

Ej dragna, ovillkorade kreditutfästelser emitterade till

| a) | övriga nationella monetära myndigheter, BIS, IMF och andra internationella organisationer |
| --- | --- |

a)

övriga nationella monetära myndigheter, BIS, IMF och andra internationella organisationer

| — | övriga nationella monetära myndigheter (–) |
| --- | --- |

—

övriga nationella monetära myndigheter (–)

| — | BIS (–) |
| --- | --- |

—

BIS (–)

| — | IMF (–) |
| --- | --- |

—

IMF (–)

| b) | banker och andra finansinstitut med huvudkontor i det rapporterande landet (–) |
| --- | --- |

b)

banker och andra finansinstitut med huvudkontor i det rapporterande landet (–)

| c) | banker och andra finansinstitut med huvudkontor utanför det rapporterande landet (–) |
| --- | --- |

c)

banker och andra finansinstitut med huvudkontor utanför det rapporterande landet (–)

Aggregerade korta och långa optionspositioner i utländska valutor visavi inhemsk valuta

| a) | korta positioner |
| --- | --- |

a)

korta positioner

| i) | köpta säljoptioner |
| --- | --- |

i)

köpta säljoptioner

| ii) | utfärdade köpoptioner |
| --- | --- |

ii)

utfärdade köpoptioner

| b) | långa positioner |
| --- | --- |

b)

långa positioner

| i) | köpta köpoptioner |
| --- | --- |

i)

köpta köpoptioner

| ii) | utfärdade säljoptioner |
| --- | --- |

ii)

utfärdade säljoptioner

PRO MEMORIA: Optioner med realvärde (In-the-money options)

| 1) | Till aktuella växelkurser |
| --- | --- |

1)

Till aktuella växelkurser

| a) | kort position |
| --- | --- |

a)

kort position

| b) | lång position |
| --- | --- |

b)

lång position

| 2) | + 5 % (depreciering på 5 %) |
| --- | --- |

2)

+ 5 % (depreciering på 5 %)

| a) | kort position |
| --- | --- |

a)

kort position

| b) | lång position |
| --- | --- |

b)

lång position

| 3) | – 5 % (appreciering på 5 %) |
| --- | --- |

3)

– 5 % (appreciering på 5 %)

| a) | kort position |
| --- | --- |

a)

kort position

| b) | lång position |
| --- | --- |

b)

lång position

| 4) | + 10 % (depreciering på 10 %) |
| --- | --- |

4)

+ 10 % (depreciering på 10 %)

| a) | kort position |
| --- | --- |

a)

kort position

| b) | lång position |
| --- | --- |

b)

lång position

| 5) | – 10 % (appreciering på 10 %) |
| --- | --- |

5)

– 10 % (appreciering på 10 %)

| a) | kort position |
| --- | --- |

a)

kort position

| b) | lång position |
| --- | --- |

b)

lång position

| 6) | Övriga (specificera) |
| --- | --- |

6)

Övriga (specificera)

| a) | kort position |
| --- | --- |

a)

kort position

| b) | lång position |
| --- | --- |

b)

lång position

IV.   Memorandumposter

| 1) | Följande skall rapporteras punktligt med ordinarie regelbundenhet:






  a) | kortfristig skuld i inhemsk valuta indexerad i förhållande till växelkursen, |
| --- | --- | --- |

1)

Följande skall rapporteras punktligt med ordinarie regelbundenhet:

a)

kortfristig skuld i inhemsk valuta indexerad i förhållande till växelkursen,

| b) | finansiella instrument denominerade i utländsk valuta och reglerade på andra sätt (t.ex. i inhemsk valuta):






  — | icke leveransbara terminskontrakt






  i) | korta positioner, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

finansiella instrument denominerade i utländsk valuta och reglerade på andra sätt (t.ex. i inhemsk valuta):

—

icke leveransbara terminskontrakt

i)

korta positioner,

| ii) | långa positioner, |
| --- | --- |

ii)

långa positioner,

| — | övriga instrument, |
| --- | --- |

—

övriga instrument,

| c) | pantsatta tillgångar






  — | ingående i valutareserven, |
| --- | --- | --- |

c)

pantsatta tillgångar

—

ingående i valutareserven,

| — | ingående i övriga tillgångar i utländsk valuta, |
| --- | --- |

—

ingående i övriga tillgångar i utländsk valuta,

| d) | lånade värdepapper och värdepapper i repoavtal






  — | utlånade eller i repoavtal och upptagna i avsnitt I, |
| --- | --- | --- |

d)

lånade värdepapper och värdepapper i repoavtal

—

utlånade eller i repoavtal och upptagna i avsnitt I,

| — | utlånade eller i repoavtal men ej upptagna i avsnitt I, |
| --- | --- |

—

utlånade eller i repoavtal men ej upptagna i avsnitt I,

| — | lånade eller förvärvade och upptagna i avsnitt I, |
| --- | --- |

—

lånade eller förvärvade och upptagna i avsnitt I,

| — | lånade eller förvärvade men ej upptagna i avsnitt I, |
| --- | --- |

—

lånade eller förvärvade men ej upptagna i avsnitt I,

| e) | finansiella derivattillgångar (nettomarknadsvärde)






  — | terminer, |
| --- | --- | --- |

e)

finansiella derivattillgångar (nettomarknadsvärde)

—

terminer,

| — | futures, |
| --- | --- |

—

futures,

| — | svappar, |
| --- | --- |

—

svappar,

| — | optioner, |
| --- | --- |

—

optioner,

| — | övriga, |
| --- | --- |

—

övriga,

| f) | derivat (terminer, futures eller optionsavtal) vars återstående löptid överstiger ett år och som omfattas av marginalsäkerhetskrav:






  — | aggregerade korta och långa positioner i terminer och futures i utländsk valuta visavi inhemsk valuta (inklusive terminsledet i valutasvappar)






  i) | korta positioner, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

derivat (terminer, futures eller optionsavtal) vars återstående löptid överstiger ett år och som omfattas av marginalsäkerhetskrav:

—

aggregerade korta och långa positioner i terminer och futures i utländsk valuta visavi inhemsk valuta (inklusive terminsledet i valutasvappar)

i)

korta positioner,

| ii) | långa positioner, |
| --- | --- |

ii)

långa positioner,

| — | aggregerade korta och långa positioner av optioner i utländsk valuta visavi inhemsk valuta






  i) | korta positioner






  — | köpta säljoptioner, |
| --- | --- | --- | --- |

—

aggregerade korta och långa positioner av optioner i utländsk valuta visavi inhemsk valuta

i)

korta positioner

—

köpta säljoptioner,

| — | utfärdade köpoptioner, |
| --- | --- |

—

utfärdade köpoptioner,

| ii) | långa positioner






  — | köpta köpoptioner, |
| --- | --- | --- |

ii)

långa positioner

—

köpta köpoptioner,

| — | utfärdade säljoptioner, |
| --- | --- |

—

utfärdade säljoptioner,

| 2) | Följande skall redovisas mindre ofta (t.ex. en gång per år):






  a) | reservernas valutasammansättning (per valutagrupp)






  — | valutor i SDR-korgen, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Följande skall redovisas mindre ofta (t.ex. en gång per år):

a)

reservernas valutasammansättning (per valutagrupp)

—

valutor i SDR-korgen,

| — | valutor som ej ingår i SDR-korgen. |
| --- | --- |

—

valutor som ej ingår i SDR-korgen.

Tabell 4

Kvartalsstatistik över nationella bidrag till utlandsställningen för euroområdet (5)

| | Tillgångar | Skulder | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Direkta investeringar |

Tillgångar

Skulder

Netto

I.

extra

Utanför euroområdet

extra

| — | Aktier och återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

Aktier och återinvesterade vinstmedel

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

I det rapporterande landet

extra

| — | Aktier och återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

Aktier och återinvesterade vinstmedel

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

| — | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

II.   Portföljinvesteringar (6)

Aktier

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

—

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

—

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | Obligationer |
| --- | --- |

—

Obligationer

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

nationellt

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

nationellt

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

| — | Penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

Penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

nationellt

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

nationellt

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

| III. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

III.

extra

extra

extra

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra

extra

extra

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra

extra

extra

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

extra

extra

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra

extra

extra

| IV. | Övriga investeringar |
| --- | --- |

IV.

extra

extra

extra

| i) | Monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

Monetära myndigheter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| ii) | Offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

Offentlig sektor

extra

extra

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

extra

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| iv) | Övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

Övriga sektorer

extra

extra

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

extra

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| V. | Valutareserv |
| --- | --- |

V.

extra

Monetärt guld

extra

SDR

extra

Reservposition i IMF

extra

Utländsk valuta

extra

| — | Sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

Sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | hos monetära myndigheter |
| --- | --- |

—

hos monetära myndigheter

extra

| — | hos MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

—

hos MFI (exklusive centralbanker)

extra

| — | Värdepapper |
| --- | --- |

—

Värdepapper

extra

| — | aktier |
| --- | --- |

—

aktier

extra

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

extra

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra

| — | Finansiella derivat |
| --- | --- |

—

Finansiella derivat

extra

Övriga fordringar

extra

Tabell 5

Nationella årliga bidrag till utlandsställningen för euroområdet (7)

| | Tillgångar | Skulder | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Direkta investeringar |

Tillgångar

Skulder

Netto

I.

extra

Utanför euroområdet

extra

| — | Aktier och återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

Aktier och återinvesterade vinstmedel

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

Varav:

Aktier i utländska börsnoterade företag (marknadsvärde)

extra

Aktier i utländska icke-börsnoterade företag (bokfört värde)

extra

Memorandumpost:

Aktier i utländska börsnoterade företag (bokfört värde)

extra

| — | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

I det rapporterande landet

extra

| — | Aktier och återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

Aktier och återinvesterade vinstmedel

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

Varav:

Aktier i börsnoterade företag i euroområdet (marknadsvärde)

extra

Aktier i icke-börsnoterade företag i euroområdet (bokfört värde)

extra

Memorandumpost:

Aktier i börsnoterade företag i euroområdet (bokfört värde)

extra

| — | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital

extra

| i) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

i)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

| ii) | övriga sektorer |
| --- | --- |

ii)

övriga sektorer

extra

II.   Portföljinvesteringar (8)

Aktier

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

—

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

—

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | Obligationer |
| --- | --- |

—

Obligationer

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

nationellt

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

nationellt

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

| — | Penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

Penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra/intra

nationellt

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra/intra

nationellt

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra/intra

nationellt

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra/intra

nationellt

| III. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

III.

extra

extra

extra

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra

extra

extra

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

extra

extra

extra

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

extra

extra

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

extra

extra

extra

| IV. | Övriga investeringar |
| --- | --- |

IV.

extra

extra

extra

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| ii) | Offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

Offentlig sektor

extra

extra

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

extra

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| iv) | Övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

Övriga sektorer

extra

extra

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

extra

extra

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

extra

extra

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

extra

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

extra

extra

| V. | Valutareserv |
| --- | --- |

V.

extra

Monetärt guld

extra

SDR

extra

Reservposition i IMF

extra

Utländsk valuta

extra

| — | Sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

Sedlar, mynt och inlåning

extra

| — | hos monetära myndigheter |
| --- | --- |

—

hos monetära myndigheter

extra

| — | hos MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

—

hos MFI (exklusive centralbanker)

extra

| — | Värdepapper |
| --- | --- |

—

Värdepapper

extra

| — | aktier |
| --- | --- |

—

aktier

extra

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

extra

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra

| — | Finansiella derivat |
| --- | --- |

—

Finansiella derivat

extra

Övriga fordringar

extra

Tabell 6

Statistik över räntebärande värdepapper för att analysera eurons internationella roll som investeringsvaluta (9)

| Euro | Transaktioner under årets första/sista sex månader |
| --- | --- |
| | Tillgångar | Skulder |
| Räntebärande värdepapper | extra/intra | nationellt |
| — | obligationer |

Euro

Transaktioner under årets första/sista sex månader

Tillgångar

Skulder

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

—

obligationer

extra/intra

nationellt

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

Positioner vid utgången av juni/utgången av december

Tillgångar

Skulder

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

extra/intra

nationellt

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

Amerikanska dollar

Transaktioner under årets första/sista sex månader

Tillgångar

Skulder

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

extra/intra

nationellt

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

Positioner vid utgången av juni/utgången av december

Tillgångar

Skulder

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

extra/intra

nationellt

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

Övriga valutor

Transaktioner under årets första/sista sex månader

Tillgångar

Skulder

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

extra/intra

nationellt

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

Positioner vid utgången av juni/utgången av december

Tillgångar

Skulder

Räntebärande värdepapper

extra/intra

nationellt

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

extra/intra

nationellt

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

extra/intra

nationellt

Tabell 7

Kvartalsstatistik över nationella bidrag till betalningsbalansen för euroområdet med geografisk uppdelning (10)

| | Kredit | Debet | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Bytesbalansen |
| Varor | Steg 3 | Steg 3 | Steg 3 |
| Tjänster | Steg 3 | Steg 3 | Steg 3 |
| Faktorinkomster | | | |
| Löner | Steg 3 | Steg 3 | Steg 3 |
| Avkastning på kapital | | | |
| — | på direkta investeringar |

Kredit

Debet

Netto

I.   Bytesbalansen

Varor

Steg 3

Steg 3

Steg 3

Tjänster

Steg 3

Steg 3

Steg 3

Faktorinkomster

Löner

Steg 3

Steg 3

Steg 3

Avkastning på kapital

—

på direkta investeringar

Steg 3

Steg 3

Steg 3

| — | på portföljinvesteringar |
| --- | --- |

—

på portföljinvesteringar

Steg 3

| — | på övriga investeringar |
| --- | --- |

—

på övriga investeringar

Steg 3

Steg 3

Steg 3

Löpande transfereringar

Steg 3

Steg 3

Steg 3

| II. | Kapitaltransfereringar m.m. |
| --- | --- |

II.

Steg 3

Steg 3

Steg 3

Tillgångar netto

Skulder netto

Netto

III.   Finansiell balans

Direkta investeringar

Steg 3

Utanför euroområdet

Steg 3

| — | eget kapital |
| --- | --- |

—

eget kapital

Steg 3

| — | återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

återinvesterade vinstmedel

Steg 3

| — | övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

övrigt direktinvesteringskapital

Steg 3

I det rapporterande landet

Steg 3

| — | eget kapital |
| --- | --- |

—

eget kapital

Steg 3

| — | återinvesterade medel |
| --- | --- |

—

återinvesterade medel

Steg 3

| — | övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

övrigt direktinvesteringskapital

Steg 3

| — | Portföljinvesteringar |
| --- | --- |

—

Steg 3

Aktier

Steg 3

Räntebärande värdepapper

Steg 3

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

Steg 3

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

Steg 3

Finansiella derivat

Övriga investeringar

Steg 3

Steg 3

Steg 3

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

Steg 3

Steg 3

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

Steg 3

Steg 3

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

Steg 3

Steg 3

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

Steg 3

Steg 3

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

Steg 3

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

Steg 3

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

Steg 3

Steg 3

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

Steg 3

Steg 3

| iv) | Övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

Övriga sektorer

Steg 3

Steg 3

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

Steg 3

Steg 3

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

Steg 3

Steg 3

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

Steg 3

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

Steg 3

| — | Övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

Övriga tillgångar/skulder

Steg 3

Steg 3

Valutareserv

Tabell 8

Nationella årliga bidrag till utlandsställningen för euroområdet med geografisk uppdelning (11)

| | Tillgångar | Skulder | Netto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Direkta investeringar |
| Utanför euroområdet | Steg 3 | | |
| — | aktier och återinvesterade vinstmedel |

Tillgångar

Skulder

Netto

I.   Direkta investeringar

Utanför euroområdet

Steg 3

—

aktier och återinvesterade vinstmedel

Steg 3

| — | övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

övrigt direktinvesteringskapital

Steg 3

I det rapporterande landet

Steg 3

| — | aktier och återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

aktier och återinvesterade vinstmedel

Steg 3

| — | övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

övrigt direktinvesteringskapital

Steg 3

II.   Portföljinvesteringar

Aktier

Steg 3

Räntebärande värdepapper

Steg 3

| — | obligationer |
| --- | --- |

—

obligationer

Steg 3

| — | penningmarknadsinstrument |
| --- | --- |

—

penningmarknadsinstrument

Steg 3

| III. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

III.

| IV. | Övriga investeringar |
| --- | --- |

IV.

Steg 3

Steg 3

Steg 3

| i) | monetära myndigheter |
| --- | --- |

i)

monetära myndigheter

Steg 3

Steg 3

| ii) | offentlig sektor |
| --- | --- |

ii)

offentlig sektor

Steg 3

Steg 3

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

Steg 3

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

Steg 3

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

Steg 3

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

Steg 3

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

Steg 3

Steg 3

| iii) | MFI (exklusive centralbanker) |
| --- | --- |

iii)

MFI (exklusive centralbanker)

Steg 3

Steg 3

| iv) | övriga sektorer |
| --- | --- |

iv)

övriga sektorer

Steg 3

Steg 3

| — | handelskrediter |
| --- | --- |

—

handelskrediter

Steg 3

| — | lån/sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

lån/sedlar, mynt och inlåning

Steg 3

| — | lån |
| --- | --- |

—

lån

Steg 3

| — | sedlar, mynt och inlåning |
| --- | --- |

—

sedlar, mynt och inlåning

Steg 3

| — | övriga tillgångar/skulder |
| --- | --- |

—

övriga tillgångar/skulder

Steg 3

| V. | Valutareserv |
| --- | --- |

V.

Tabell 9

ECB:s geografiska uppdelning för kvartalsstatistik över betalningsbalansflöden och årliga uppgifter om utlandsställningen

| — | Danmark |
| --- | --- |

—

Danmark

| — | Sverige |
| --- | --- |

—

Sverige

| — | Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket

| — | EU- institutioner (12) |
| --- | --- |

—

EU- institutioner (12)

| — | Övriga EU-medlemsstater (t.ex. Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien) (13) |
| --- | --- |

—

Övriga EU-medlemsstater (t.ex. Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien) (13)

| — | Schweiz |
| --- | --- |

—

Schweiz

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Förenta staterna |
| --- | --- |

—

Förenta staterna

| — | Japan |
| --- | --- |

—

Japan

| — | Offshore-finanscentrum (14) |
| --- | --- |

—

Offshore-finanscentrum (14)

| — | Internationella organisationer med undantag för EU-institutionerna (15) |
| --- | --- |

—

Internationella organisationer med undantag för EU-institutionerna (15)

| — | Återstoden (16) |
| --- | --- |

—

Återstoden (16)

Tabell 10

Vilka territorier som hör till, och vilka länder som är associerade med, medlemsstater inom euroområdet

Territorier som utgör en del av euroområdet:

| — | Helgoland: Tyskland |
| --- | --- |

—

Helgoland: Tyskland

| — | Kanarieöarna, Ceuta och Melilla: Spanien |
| --- | --- |

—

Kanarieöarna, Ceuta och Melilla: Spanien

| — | Monaco, franska utomeuropeiska departement (Guyana, Guadeloupe, Martinique och Réunion), Saint Pierre och Miquelon, Mayotte: Frankrike |
| --- | --- |

—

Monaco, franska utomeuropeiska departement (Guyana, Guadeloupe, Martinique och Réunion), Saint Pierre och Miquelon, Mayotte: Frankrike

| — | Madeira, Azorerna: Portugal |
| --- | --- |

—

Madeira, Azorerna: Portugal

| — | Åland: Finland |
| --- | --- |

—

Åland: Finland

Territorier som är associerade med medlemsstater i euroområdet och som skall inkluderas under ”övriga utlandet”:

| — | Büsingen (ej Tyskland) |
| --- | --- |

—

Büsingen (ej Tyskland)

| — | Andorra (varken Spanien eller Frankrike) |
| --- | --- |

—

Andorra (varken Spanien eller Frankrike)

| — | Nederländska Antillerna och Aruba (ej Nederländerna) |
| --- | --- |

—

Nederländska Antillerna och Aruba (ej Nederländerna)

| — | Franska utomeuropeiska territorier (Franska Polynesien, Nya Kaledonien samt Wallis- och Futunaöarna (ej Frankrike) |
| --- | --- |

—

Franska utomeuropeiska territorier (Franska Polynesien, Nya Kaledonien samt Wallis- och Futunaöarna (ej Frankrike)

| — | San Marino och Vatikanstaten (ej Italien). |
| --- | --- |

—

San Marino och Vatikanstaten (ej Italien).

Tabell 11

Förteckning över offshore-finanscentrum för ECB:s geografiska uppdelning för kvartalsvisa betalningsbalansflöden och årliga uppgifter om utlandsställningen

| ISO-koder | Eurostat + OECD
  Offshore-finanscentrum |
| --- | --- |
| AD | Andorra |
| AG | Antigua och Barbuda |
| AI | Anguilla |
| AN | Nederländska Antillerna |
| BB | Barbados |
| BH | Bahrain |
| BM | Bermuda |
| BS | Bahamas |
| BZ | Belize |
| CK | Cooköarna |
| DM | Dominica |
| GD | Grenada |
| GG | Guernsey |
| GI | Gibraltar |
| HK | Hongkong |
| IM | Isle of Man |
| JE | Jersey |
| JM | Jamaica |
| KN | Saint Christopher och Nevis |
| KY | Caymanöarna |
| LB | Libanon |
| LC | Saint Lucia |
| LI | Liechtenstein |
| LR | Liberia |
| MH | Marshallöarna |
| MS | Montserrat |
| MV | Maldiverna |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PH | Filippinerna |
| SG | Singapore |
| TC | Turks- och Caicosöarna |
| VC | Saint Vincent och Grenadinerna |
| VG | Brittiska Jungfruöarna |
| VI | Jungfruöarna (amerikanska) |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |

ISO-koder

Eurostat + OECD

Offshore-finanscentrum

AD

Andorra

AG

Antigua och Barbuda

AI

Anguilla

AN

Nederländska Antillerna

BB

Barbados

BH

Bahrain

BM

Bermuda

BS

Bahamas

BZ

Belize

CK

Cooköarna

DM

Dominica

GD

Grenada

GG

Guernsey

GI

Gibraltar

HK

Hongkong

IM

Isle of Man

JE

Jersey

JM

Jamaica

KN

Saint Christopher och Nevis

KY

Caymanöarna

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LI

Liechtenstein

LR

Liberia

MH

Marshallöarna

MS

Montserrat

MV

Maldiverna

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PH

Filippinerna

SG

Singapore

TC

Turks- och Caicosöarna

VC

Saint Vincent och Grenadinerna

VG

Brittiska Jungfruöarna

VI

Jungfruöarna (amerikanska)

VU

Vanuatu

WS

Samoa

Tabell 12

Förteckning över internationella organisationer (17) för ECB:s geografiska uppdelning för kvartalsvisa betalningsbalansflöden och årliga uppgifter om utlandsställningen

1.   Europeiska unionens institutioner

1.1   Viktiga institutioner och organ inom Europeiska unionen (exklusive ECB)

EIB (Europeiska investeringsbanken)

EC (Europeiska kommissionen)

EDF (Europeiska utvecklingsfonden)

EIF (Europeiska investeringsfonden)

1.2   Andra institutioner och organ inom Europeiska unionen som omfattas av den allmänna budgeten

Europaparlamentet

Europeiska unionens råd

Europeiska gemenskapernas domstol

Revisionsrätten

Ekonomiska och sociala kommittén

Regionkommittén

Andra institutioner och organ inom Europeiska unionen

2.   Internationella organisationer

2.1   Internationella monetära organisationer

IMF (Internationella valutafonden)

BIS (Banken för internationell betalningsutjämning)

2.2   Internationella icke-monetära organisationer

2.2.1   Viktiga organisationer inom Förenta nationerna

WTO (Världshandelsorganisationen)

IBRD (Internationella återuppbyggnads- och utvecklingsbanken)

IDA (Internationella utvecklingsfonden)

2.2.2   Andra organisationer inom Förenta nationerna

UNESCO (FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur)

FAO (FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation)

WHO (Världshälsoorganisationen)

IFAD (Internationella jordbruksutvecklingsfonden)

IFC (Internationella finansieringsbolaget)

MIGA (Multilateral Investment Guarantee Agency)

UNICEF (FN:s barnfond)

UNHCR (FN:s flyktingkommissariat)

UNRWA (FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar)

IAEA (Internationella atomenergiorganet)

ILO (Internationella arbetsorganisationen)

ITU (Internationella teleunionen)

2.2.3   Andra viktiga internationella institutioner och organ (exklusive ECB)

OECD (Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling)

IADB (Interamerikanska utvecklingsbanken)

AfDB (Afrikanska utvecklingsbanken)

AsDB (Asiatiska utvecklingsbanken)

EBRD (Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling)

IIC (Inter-American Investment Corporation)

NIB (Nordiska investeringsbanken)

IBEC (Internationella banken för ekonomiskt samarbete)

IIB (Internationella investeringsbanken)

CDB (karibiska utvecklingsbanken)

AMF (Arabiska monetära fonden)

BADEA (Arabiska banken för den ekonomiska utvecklingen i Afrika)

CASDB (Centralafrikanska staternas utvecklingsbank)

Afrikanska utvecklingsfonden

Asiatiska utvecklingsfonden

Fonds spécial unifié de développement

CABEI (Central American Bank for Economic Integration)

ADC (Andean Development Corporation)

2.2.4   Andra internationella organisationer

NATO (North Atlantic Treaty Organisation)

Europarådet

ICRC (Internationella rödakorskommittén)

ESA (Europeiska rymdorganisationen)

EPO (Europeiska patentverket)

EUROCONTROL (European Organisation for the Safety of Air Navigation)

EUTELSAT (European Telecommunications Satellite Organisation)

INTELSAT (International Telecommunications Satellite Organisation)

EBU/UER (European Broadcasting Union/Union européenne de radio-télévision)

EUMETSAT (European Organisation for the Exploitation of Meteorological Satellites)

ESO (Europeiska sydobservatoriet)

ECMWF (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts)

EMBL (European Molecular Biology Laboratory)

CERN (European Organisation for Nuclear Research)

IOM (International Organisation for Migration)

Tabell 13

Sammanfattning av krav och tidsfrister

| Poster | Första referensperiod | Första överföring/tidsfrist | Tillämpliga bestämmelser i den här rekommendationen (”REK”) och i riktlinje ECB/2004/15 (”RIK”) |
| --- | --- | --- | --- |
| Geografisk uppdelning (med undantag för andra investeringsinstrument) | | | RIK artikel 2.4; REK bilaga IV, avsnitt 2 |
| Kvartalsvis betalningsbalans | Q1 2003–Q1 2004 | slutet av juni 2004 | REK tabell 7 i bilaga III |
| Årlig utlandsställning | 2002 och 2003 | slutet av september 2004 | REK tabell 8 i bilaga III |
| Geografisk uppdelning efter andra investeringsinstrument | | | RIK artikel 2.4; REK bilaga IV, avsnitt 2 |
| Kvartalsvis betalningsbalans | Q1 2004–Q2 2005 | slutet av september 2005 | REK tabell 7 i bilaga III |
| Årlig utlandsställning | 2003 och 2004 | slutet av september 2005 | REK tabell 8 i bilaga III |
| Kvartalsvis utlandsställning | Q4 2003–Q3 2004 | slutet av december 2004 | RIK artikel 3.4 |
| Portföljinvesteringar enligt principen ”värdepapper för värdepapper” | | | |
| Kvartalsvis utlandsställning | ställningen för Q4 2007 | slutet av mars 2008 | RIK artikel 2.6 |
| Årlig utlandsställning | 2007 | slutet av september 2008 | RIK artikel 2.6 |
| Portföljinvesteringstillgångar (intra) uppdelade efter emittentsektor | | | RIK artikel 2.3 |
| Månadsvis betalningsbalans | januari–april 2006 | juni 2006 | REK tabell 1 i bilaga III |
| Kvartalsvis betalningsbalans | Q1 2006 | slutet av juni 2006 | REK tabell 2 i bilaga III |
| Kvartalsvis utlandsställning | Q4 2005 och Q1 2006 | slutet av juni 2006 | REK tabellerna 4–5 i bilaga III |
| Årlig utlandsställning | 2005 | slutet av september 2006 | REK tabellerna 4–5 i bilaga III |
| Ytterligare uppdelning av utländska direkta investeringar efter värdet på aktiestockar | | | REK avsnitt 1.3 i bilaga IV |
| Årlig utlandsställning | 2004 och 2005 | slutet av september 2006 | REK tabell 5 i bilaga III och tabell 1 i bilaga IV |
| Uppdelning på in- och utlåning | | | |
| Månadsvis betalningsbalans | januari och februari 2004 | april 2004 | REK tabell 1 i bilaga III |
| Kvartalsvis betalningsbalans | Q1 2004 | slutet av juni 2004 | REK tabell 2 i bilaga III |
| Kvartalsvis utlandsställning | Q4 2003–Q3 2004 | slutet av december 2004 | REK tabell 4 i bilaga III |
| Årlig utlandsställning | 2003 | slutet av september 2004 | REK tabell 5 i bilaga III |
| Uppdelning efter valuta av räntebärande värdepapper (euro/icke-euro) | | | RIK artikel 3.6 |
| Transaktioner över sex månader | juli–december 2004 | slutet av juni 2005 | REK tabell 6 i bilaga III |
| Positioner i slutet av juni/slutet av december | 2004 | slutet av juni 2005 | REK tabell 6 i bilaga III |
| Uppdelning efter valuta av räntebärande värdepapper (euro/USD/andra valutor) | | | RIK artikel 3.6 |
| Transaktioner över sex månader | juli–december 2007 | slutet av juni 2008 | REK tabell 6 i bilaga III |
| Positioner i slutet av juni/slutet av december | 2007 | slutet av juni 2008 | REK tabell 6 i bilaga III |

Poster

Första referensperiod

Första överföring/tidsfrist

Tillämpliga bestämmelser i den här rekommendationen (”REK”) och i riktlinje ECB/2004/15 (”RIK”)

Geografisk uppdelning (med undantag för andra investeringsinstrument)

RIK artikel 2.4; REK bilaga IV, avsnitt 2

Kvartalsvis betalningsbalans

Q1 2003–Q1 2004

slutet av juni 2004

REK tabell 7 i bilaga III

Årlig utlandsställning

2002 och 2003

slutet av september 2004

REK tabell 8 i bilaga III

Geografisk uppdelning efter andra investeringsinstrument

RIK artikel 2.4; REK bilaga IV, avsnitt 2

Kvartalsvis betalningsbalans

Q1 2004–Q2 2005

slutet av september 2005

REK tabell 7 i bilaga III

Årlig utlandsställning

2003 och 2004

slutet av september 2005

REK tabell 8 i bilaga III

Kvartalsvis utlandsställning

Q4 2003–Q3 2004

slutet av december 2004

RIK artikel 3.4

Portföljinvesteringar enligt principen ”värdepapper för värdepapper”

Kvartalsvis utlandsställning

ställningen för Q4 2007

slutet av mars 2008

RIK artikel 2.6

Årlig utlandsställning

2007

slutet av september 2008

RIK artikel 2.6

Portföljinvesteringstillgångar (intra) uppdelade efter emittentsektor

RIK artikel 2.3

Månadsvis betalningsbalans

januari–april 2006

juni 2006

REK tabell 1 i bilaga III

Kvartalsvis betalningsbalans

Q1 2006

slutet av juni 2006

REK tabell 2 i bilaga III

Kvartalsvis utlandsställning

Q4 2005 och Q1 2006

slutet av juni 2006

REK tabellerna 4–5 i bilaga III

Årlig utlandsställning

2005

slutet av september 2006

REK tabellerna 4–5 i bilaga III

Ytterligare uppdelning av utländska direkta investeringar efter värdet på aktiestockar

REK avsnitt 1.3 i bilaga IV

Årlig utlandsställning

2004 och 2005

slutet av september 2006

REK tabell 5 i bilaga III och tabell 1 i bilaga IV

Uppdelning på in- och utlåning

Månadsvis betalningsbalans

januari och februari 2004

april 2004

REK tabell 1 i bilaga III

Kvartalsvis betalningsbalans

Q1 2004

slutet av juni 2004

REK tabell 2 i bilaga III

Kvartalsvis utlandsställning

Q4 2003–Q3 2004

slutet av december 2004

REK tabell 4 i bilaga III

Årlig utlandsställning

2003

slutet av september 2004

REK tabell 5 i bilaga III

Uppdelning efter valuta av räntebärande värdepapper (euro/icke-euro)

RIK artikel 3.6

Transaktioner över sex månader

juli–december 2004

slutet av juni 2005

REK tabell 6 i bilaga III

Positioner i slutet av juni/slutet av december

2004

slutet av juni 2005

REK tabell 6 i bilaga III

Uppdelning efter valuta av räntebärande värdepapper (euro/USD/andra valutor)

RIK artikel 3.6

Transaktioner över sex månader

juli–december 2007

slutet av juni 2008

REK tabell 6 i bilaga III

Positioner i slutet av juni/slutet av december

2007

slutet av juni 2008

REK tabell 6 i bilaga III

---

(1)

”extra”— avser transaktioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (när det gäller tillgångar i portföljinvesteringar och avkastningen från dessa avses emittens hemvist),

”intra”— avser transaktioner mellan olika medlemsstater i euroområdet,

”nationellt”— avser alla gränsöverskridande transaktioner utförda av personer med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar och nettobalansen på kontot för finansiella derivat).

(2)  Uppdelning efter sektorer i) baserad på innehavare med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar i portföljinvesteringar utanför euroområdet, och ii) baserad på emittenter med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom euroområdet.

(3)

”extra” avser transaktioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (när det gäller tillgångar i portföljinvesteringar och avkastningen från dessa avses emittens hemvist),

”intra” avser transaktioner mellan olika medlemsstater i euroområdet,

”nationellt” avser alla gränsöverskridande transaktioner utförda av personer med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar och nettobalansen på kontot för finansiella derivat).

(4)  Uppdelning efter sektorer i) baserad på innehavare med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar i portföljinvesteringar utanför euroområdet, och ii) baserad på emittenter med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom euroområdet.

(5)

”extra” avser positioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (när det gäller tillgångar i portföljinvesteringar avses emittens hemvist),

”intra” avser positioner mellan olika medlemsstater i euroområdet,

”nationellt” avser alla gränsöverskridande positioner utförda av personer med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar och nettobalansen på kontot för finansiella derivat).

(6)  Uppdelning efter sektorer i) baserad på innehavare med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar i portföljinvesteringar utanför euroområdet, och ii) baserad på emittenter med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom euroområdet.

(7)

”extra” avser positioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (när det gäller tillgångar i portföljinvesteringar avses emittens hemvist),

”intra” avser positioner mellan olika medlemsstater i euroområdet,

”nationellt” avser alla gränsöverskridande positioner utförda av personer med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar och nettobalansen på kontot för finansiella derivat).

(8)  Uppdelning efter sektorer i) baserad på innehavare med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar i portföljinvesteringar utanför euroområdet, och ii) baserad på emittenter med hemvist i euroområdet vad gäller tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom euroområdet.

(9)

”extra” avser transaktioner/positioner med motparter med hemvist utanför euroområdet (för portföljinvesteringar och för därmed sammanhängande avkastning avses emittentens hemvist),

”intra” avser transaktioner/positioner mellan olika medlemsstater i euroområdet,

”nationellt” avser alla gränsöverskridande transaktioner/positioner utförda av personer med hemvist i en deltagande medlemsstat (används endast i samband med skulder på portföljinvesteringar och nettobalansen på kontot för finansiella derivat).

(10)  Steg 3 avser den geografiska uppdelningen såsom den anges i tabell 9.

(11)  Steg 3 avser den geografiska uppdelningen såsom den anges i tabell 9.

(12)  Se sammanställningen i tabell 12. Det är inte nödvändigt att göra någon individuell uppdelning.

(13)  Det är inte nödvändigt att göra någon individuell uppdelning.

(14)  Obligatorisk endast för den finansiella balansen i betalningsbalansen, för därmed sammanhängande avkastning och för utlandsställningen. Flöden i bytesbalansen (exklusive avkastning på kapital) gentemot offshore finanscentrum kan rapporteras antingen separat eller på ett sätt som inte kan urskiljas under restkategorin. Se sammanställningen i tabell 11. Det är inte nödvändigt att göra någon individuell uppdelning.

(15)  Se sammanställningen i tabell 12. Det är inte nödvändigt att göra någon individuell uppdelning.

(16)  Beräknat som restbelopp (från de belopp som avser det totala nationella bidraget till euroområdets betalningsbalans/utlandsställning undantas de beloppen avseende ovannämnda motparter).

(17)  Bygger på Europeiska kommissionens (Eurostats) BoP-Vademecum.

---

BILAGA IV

BEGREPP OCH DEFINITIONER SOM SKALL ANVÄNDAS I STATISTIKEN ÖVER BETALNINGSBALANSEN OCH UTLANDSSTÄLLNINGEN SAMT I LIKVIDITETEN I UTLÄNDSK VALUTA

För att kunna sammanställa användbar aggregerad extern statistik för euroområdet har begrepp och definitioner utarbetats för statistik över betalningsbalansen (faktorinkomster, kapitaltransfereringar och finansiell balans), utlandsställningen och likviditeten i utländsk valuta. Dessa begrepp och definitioner är baserade på det så kallade genomförandepaketet (Implementation Package, juli 1996) och andra dokument som godkänts av ECB-rådet. Gängse internationella standarder, t.ex. Internationella valutafondens (IMF) femte utgåva av betalningsmanualen (BPM5) samt IMF:s/BIS (Banken för internationell betalningsutjämning) modell för International Reserves and Foreign Currency Liquidity, har använts som referenser vid formuleringen av dessa begrepp och definitioner. De viktigaste harmoniseringsförslagen anges nedan i överensstämmelse med ECB:s metodkommentarer till ”Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)” som publicerats på bankens webbplats (http://www.ecb.int). Ytterligare anvisningar finns i kapitel 2 och 3 i ECB:s publikation European Union balance of payments/international investment position statistical methods (nedan kallad ”betalningsbalansboken”) som revideras årligen och finns tillgänglig elektroniskt på bankens webbplats samt även i bokform.

1.   Begrepp och definitioner

1.1   Avkastning på kapital (se även betalningsbalansboken avsnitt 3.4)

Avkastning på kapital omfattar avkastning som en person med hemvist i euroområdet haft från en finansiell tillgång utanför euroområdet (inflöde) och, på motsvarande sätt, den avkastning som en person med hemvist utanför euroområdet haft från en finansiell tillgång i euroområdet (utflöde). Om det är möjligt att särskilja värdestegringar och värdeförluster på (finansiella) tillgångar skall dessa inte klassas som avkastning på kapital utan som förändringar i investeringens värde på grund av marknadsprisförändringar.

Avkastning på kapital omfattar inkomster från direkta investeringar, portföljinvesteringar och övriga investeringar samt Eurosystemets valutareserver. Nettoflöden relaterade till räntederivat skall dock redovisas under rubriken ”finansiella derivat” i den finansiella balansen. Återinvesterade vinstmedel skall redovisas under rubriken ”avkastning på direkta investeringar”. Dessa definieras som direktinvesterarens andel av direktinvesteringsföretagets totala konsoliderade vinst under referensperioden (efter skatt, finansiella kostnader och avskrivningar) minus aktieutdelningar som utbetalas under referensperioden, även om dessa aktieutdelningar härrör från vinst som intjänats under tidigare perioder.

Kraven på månads- och kvartalsstatistiken över betalningsbalansen är nästan identiska med IMF:s standardkomponenter enligt BPM5. Den största skillnaden är att ECB inte kräver att avkastning från direkta investeringar i aktier delas upp i utdelad och icke utdelad vinst.

Ränteintäkter bokförs på upplupen basis (inte nödvändigt för månadsstatistiken). Utdelningar registreras den dag de förfaller till betalning. Återinvesterade vinstmedel skall registreras under den period då de intjänas.

1.2   Kapitaltransfereringar (se även betalningsbalansboken avdelning 3.6)

Posten kapitaltransfereringar omfattar kapitaltransfereringar och förvärv eller avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar. Löpande transfereringar skall redovisas i bytesbalansen. Kapitaltransfereringar består av i) överföring av äganderätten till anläggningstillgångar, ii) överföring av tillgångar som är beroende av, eller villkorade till, förvärv eller avyttring av anläggningstillgångar och iii) fordringar som efterskänks av borgenär utan motprestation. Kapitaltransfereringar omfattar både transaktioner med och utan kontanter (t.ex. skulder som efterskänks). Man skiljer mellan löpande transfereringar och kapitaltransfereringar beroende på mottagarlandets användning av transfereringen. Förvärv eller avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar utgörs huvudsakligen av immateriella tillgångar som patent, hyreskontrakt eller andra överlåtbara kontrakt. Endast köp/försäljning av en sådan tillgång, dock inte användandet av den, skall redovisas i denna post under kapitaltransfereringarna.

Medan IMF:s standardkomponenter för kapitaltransfereringar består av en sektorsvis fördelning på posterna ”offentlig sektor” och ”övriga sektorer” (med ytterligare uppdelning därefter), sammanställer ECB endast kapitaltransfereringar som en klumpsumma utan någon ytterligare fördelning.

1.3   Direkta investeringar (se även betalningsbalansboken avdelning 3.7)

Direkta investeringar är en kategori internationella investeringar där en enhet med hemvist i en ekonomi har för avsikt att göra en långsiktig investering i ett företag med hemvist i en annan ekonomi. Inom ramen för betalningsbalansen respektive utlandsställningen för euroområdet tillämpas, i enlighet med internationella standarder (IMF), kravet på ett ”tioprocentigt ägande” för att konstatera att ett direktinvesteringsförhållande, dvs. ett långsiktigt engagemang, föreligger. Följaktligen kan det finnas ett direktinvesteringsförhållande mellan flera närstående företag, oavsett om kopplingarna omfattar en enda kedja eller flera kedjor. Det kan utvidgas till direktinvesteringsföretags dotterbolag, dotterdotterbolag och intressebolag. När ett direktinvesteringsförhållande väl etablerats kommer alla framtida finansiella flöden/innehav mellan/gentemot närstående enheter att redovisas som direktinvesteringstransaktioner/positioner (1).

I enlighet med IMF:s standarder och Eurostats/OECD:s riktlinjer redovisas direktinvesteringsförhållanden i euroområdet enligt ”riktningsprincipen”, vilket innebär att de finansiella transaktionerna mellan direktinvesteraren med hemvist i euroområdet och direktinvesteringsföretaget med hemvist utanför euroområdet klassas som ”direkta investeringar i utlandet”. Enligt samma princip skall finansiella transaktioner mellan direktinvesteringsföretag med hemvist i euroområdet och direktinvesterare med hemvist utanför euroområdet rapporteras under euroområdets betalningsbalanspost ”direkta investeringar i den rapporterande ekonomin”.

Direkta investeringar består av eget kapital, återinvesterade vinstmedel och ”övrigt direktinvesteringskapital” som omfattar diverse företagsinterna låneoperationer. Eget kapital omfattar såväl filialers aktiekapital som alla aktier i dotterbolag och intressebolag. Återinvesterade vinstmedel rapporteras under rubriken ”avkastning på kapital” och består av motposten till direktinvesterarens andel i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. Övrigt direktinvesteringskapital omfattar alla finansiella transaktioner mellan närstående företag (in- och utlåning av kapital) – inklusive skuldförbindelser och leverantörskrediter (t.ex. handelskrediter) – mellan direktinvesterare och dotterbolag, filialer och intressebolag.

Det tillvägagångssätt som normalt internationellt rekommenderas när det gäller att värdera direkta investeringar är att använda marknadspriser. Detta tillämpas på värderingen av aktiestockar när det gäller börsnoterade direktinvesteringsföretag. Vad det gäller icke-börsnoterade direktinvesteringsföretag värderas aktierna däremot med utgångspunkt i det bokförda värdet med hjälp av en gemensam definition som består av följande bokföringsposter:

| (i) | inbetalt kapital (exklusive egna aktier och inklusive överkursfonder) |
| --- | --- |

(i)

inbetalt kapital (exklusive egna aktier och inklusive överkursfonder)

| (ii) | alla typer av reserver (inklusive investeringsbidrag om dessa enligt bokföringsreglerna betraktas som en del av ett företags reserver), samt |
| --- | --- |

(ii)

alla typer av reserver (inklusive investeringsbidrag om dessa enligt bokföringsreglerna betraktas som en del av ett företags reserver), samt

| (iii) | ej utdelad vinst efter avdrag för förluster (inklusive årets resultat). |
| --- | --- |

(iii)

ej utdelad vinst efter avdrag för förluster (inklusive årets resultat).

Som memorandumpost behövs även det bokförda värdet av aktiestockar i börsnoterade direktinvesteringsföretag, och detta skall tas fram med hjälp av samma gemensamma definition.

Arbetet i den för ECB och Europeiska kommissionen (Eurostat) gemensamma arbetsgruppen för utländska direkta investeringar (Task Force on Foreign Direct Investment) ledde till vissa rekommendationer i syfte att harmonisera metoder och praxis i medlemsstaterna. I tabell 1 sammanfattas de viktigaste rekommendationerna.

1.4   Portföljinvesteringar (se även betalningsbalansboken avdelning 3.8)

Posten portföljinvesteringar i euroområdet innefattar i) aktier och ii) räntebärande värdepapper i form av obligationer och penningmarknadsinstrument, såvida de inte kategoriseras antingen som direkta investeringar eller som valutareserv. Finansiella derivat samt repoavtal och värdepapperslån ingår inte i portföljinvesteringarna.

Posten ”aktier” omfattar alla instrument som utgör fordringar på restvärdet i registrerade aktiebolag sedan alla fordringsägare har betalats. Aktier, andelar, preferensaktier eller -andelar, andelsbevis eller liknande handlingar medför äganderätt i eget kapital. Även transaktioner och innehav av andelar i värdepappersfonder, t.ex. aktie- eller räntefonder, ingår.

Obligationer är värdepapper som ställs ut med en initial löptid på mer än ett år och som vanligtvis ger innehavaren i) en ovillkorlig rätt till en fast monetär avkastning eller en i kontrakt fastställd variabel monetär avkastning (utbetalningen av ränta är oberoende av gäldenärens ekonomiska resultat) och ii) en ovillkorlig rätt till en fast summa som återbetalning av skuldbeloppet vid ett eller flera bestämda datum.

Till skillnad från obligationer är penningmarknadsinstrument värdepapper som ställs ut med en initial löptid på högst ett år. De ger i allmänhet innehavaren en ovillkorlig rätt till ett visst angivet belopp på ett bestämt datum. Dessa instrument handlas vanligtvis, till underkurs, på organiserade marknader. Kursen beror på räntesatsen och den tid som återstår till förfallodagen.

Rapporten från ”Task Force on Portfolio Investment Collection Systems” följdes av nationella studier angående möjligheten att inom hela euroområdet samla in uppgifter värdepapper för värdepapper. Dessa studier genomfördes av de femton medlemsstaterna i Europeiska unionen och ledde till en överenskommelse om att åtminstone samla in kvartalsvisa uppgifter om portföljinvesteringsstockar enligt principen värdepapper för värdepapper. I denna överenskommelse fastställdes fyra godkända modeller för att sammanställa statistik över portföljinvesteringar, och dessa framgår av tabellen i bilaga VII.

För den sektorsvisa uppdelningen av euroområdets nettoskulder i portföljinvesteringar skall kraven avseende uppgifter om utlandsställningen vara desamma som för betalningsbalansflödena.

Registrering av portföljinvesteringstransaktioner i euroområdets betalningsbalans sker när en borgenär eller gäldenär med hemvist i euroområdet bokför en fordran eller en skuld. Transaktioner registreras till det nettopris som erhålls eller erläggs, efter avdrag för provisioner och kostnader. För värdepapper med kupong innebär detta att upplupen ränta sedan den senaste räntebetalningen inkluderas, och för värdepapper som emitterats under pari innebär det att upplupen ränta sedan emissionen inkluderas. Upplupen ränta skall redovisas i den kvartalsvisa finansiella balansen i betalningsbalansen och utlandsställningen. I den månadsvisa betalningsbalansen uppmuntras samma tillvägagångssätt. Dessa poster i den kvartalsvisa (och månadsvisa) finansiella balansen skall redovisas på respektive avkastningspost.

1.5   Finansiella derivat (se även betalningsbalansboken avdelning 3.9)

Finansiella derivat är finansiella instrument knutna till ett visst finansiellt instrument, ett visst index eller en viss vara, och som gör det möjligt att handla med specifika finansiella risker på finansiella marknader. Transaktioner i finansiella derivat behandlas som separata transaktioner och inte som integrerade delar av det värde på de underliggande transaktioner som de kan vara knutna till.

Transaktioner och positioner i optioner, terminer, svappar, valutaterminskontrakt, kreditderivat och underliggande derivat redovisas i betalningsbalansen, utlandsställningen och likviditeten i utländsk valuta. Av praktiska skäl särredovisas underliggande derivat inte från de underliggande instrument som de kan vara knutna till.

Nettoflöden relaterade till räntederivat skall, i enlighet med nyligen ingångna internationella överenskommelser, redovisas som ”finansiella derivat”, inte som ”avkastning på kapital”. Klassificeringen av specifika kreditderivatinstrument bör bestämmas för sig i varje enskilt fall.

Initiala säkerheter (Initial margin payments) betraktas som förändringar i inlåning och bör, om de kan identifieras, redovisas under ”övriga investeringar”. Behandlingen av marginalsäkerheter (variation margin payments) beror på deras karaktär: optionsliknande marginalsäkerheter betraktas i princip som förändringar i inlåning och bör, om de kan identifieras, redovisas under ”övriga investeringar”. Terminsliknande marginalsäkerheter betraktas i princip som derivattransaktioner och bör redovisas under ”finansiella derivat”.

När det gäller optioner skall premierna (dvs. optionernas köp-/säljkurs och tillhörande courtage) i sin helhet redovisas.

Värderingen av finansiella derivat bör göras enligt marknadsvärdesprincipen (marked-to-market).

Registrering av transaktioner i finansiella derivat sker när en borgenär eller gäldenär med hemvist i euroområdet bokför en fordran eller en skuld. Till följd av de praktiska problem som är förknippade med att hålla isär tillgångs- och skuldflödena när det gäller vissa derivat, redovisas samtliga transaktioner i finansiella derivat i betalningsbalansen för euroområdet på nettobasis. Tillgångs- och skuldpositioner i finansiella derivat i statistiken över utlandsställningen redovisas på bruttobasis, med undantag för de finansiella derivat som hör till valutareserven, vilka redovisas netto.

1.6   Övriga investeringar (se även betalningsbalansboken avdelning 3.10)

Med övriga investeringar avses en restkategori som inkluderar alla finansiella transaktioner som inte omfattas av kategorierna för direkta investeringar, portföljinvesteringar, finansiella derivat eller valutareserven.

Övriga investeringar omfattar handelskrediter, lån, sedlar, mynt och inlåning samt övriga tillgångar/skulder. Här ingår även motposter till upplupna inkomster från instrument som klassats som övriga investeringar.

Handelskrediter består av fordringar eller skulder som härrör från direkt kreditgivning av leverantörer respektive köpare med hemvist i euroområdet för transaktioner i varor och tjänster samt förskottsbetalningar för sådana transaktioner.

Lån/sedlar, mynt och inlåning omfattar transaktioner/innehav i följande finansiella instrument: lån – d.v.s. finansiella tillgångar som skapas genom direkt kreditgivning av en borgenär (långivare) till en gäldenär (låntagare) genom en överenskommelse där långivaren inte erhåller någon säkerhet alls eller erhåller ett icke överlåtbart dokument eller instrument –, repo-liknande transaktioner, sedlar, mynt och inlåning. Detta omfattar bl.a. lån för att finansiera handel, andra lån och förskott (inklusive inteckningslån) och finansiell leasing. Skillnaden mellan ”lån” och ”sedlar, mynt och inlåning” bygger på karaktären av låntagare. Detta innebär att (på tillgångssidan) de pengar som beviljas av innehavarsektorn inom euroområdet till banker utanför euroområdet skall klassificeras som ”inlåning”, och de pengar som beviljas av innehavarsektorn inom euroområdet till icke-banker utanför euroområdet (dvs. andra institutionella enheter än banker) skall klassificeras som ”lån”. På skuldsidan skall monetära tillgångar som lånas av icke-banker i euroområdet (dvs. icke monetära finansinstitut) alltid klassificeras som ”lån”. Detta kriterium innebär slutligen att alla transaktioner där monetära finansinstitut i euroomårdet och utländska banker är inblandade skall klassificeras som ”inlåning”.

Alla repo-liknande transaktioner, dvs. återköpsavtal, sälj- och återköpsavtal och värdepapperslån (där kontanta medel överförs som säkerhet) skall i euroområdets betalningsbalans/utlandsställning behandlas som lån mot säkerhet, inte som vanliga köp/försäljningar av värdepapper, och skall redovisas under rubriken ”övriga investeringar” i den sektor i euroområdet där transaktionen skett. Denna behandling, som står i överensstämmelse med den redovisningspraxis som tillämpas av banker och andra finansinstitut, skall på ett bättre sätt spegla den ekonomiska verkligheten bakom dessa finansiella instrument.

Övriga tillgångar/skulder omfattar alla andra poster än handelskrediter, lån/sedlar, mynt och inlåning.

Euroområdets sektor ”Eurosystemet” under ”övriga investeringar” inkluderar Eurosystemets nettopositioner i förhållande till de nationella centralbankerna i ej deltagande medlemsstater inom ramen för transaktioner i TARGET-systemet. Dessa eurodenominerade saldon/konton inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) påminner om flödena på de monetära finansinstitutens nostro-/lorokonton och skall därför rapporteras netto till ECB under skulder.

Principerna om övergång av äganderätten, likviddag och betalningstillfälle är alla i överensstämmelse med IMF:s standarder.

Jämfört med standardkomponenterna i BPM5 skiljer sig presentationen av uppdelningen (uppdelningen sker nämligen i första hand efter sektorer). Denna sektorsfördelning är emellertid förenlig med uppdelningen av BPM5, som i första hand sker efter instrument. För uppgifterna i den månatliga betalningsbalansstatistiken krävs det att skillnad görs mellan kortfristiga och långfristiga flöden för sektorn monetära finansinstitut. På samma sätt som i presentationen av BPM5 görs det skillnad mellan sedlar, mynt och inlåning samt lån och andra investeringar.

1.7   Valutareserver (se även betalningsbalansboken avdelning 3.11)

Euroområdets valutareserver består av Eurosystemets valutareserver, dvs. ECB:s och de nationella centralbankernas valutareserver.

Valutareserver skall i) kontrolleras av den behöriga monetära myndigheten inom Eurosystemet eller en nationell centralbank, och ii) bestå av i hög grad likvida, omsättningsbara och kreditvärdiga fordringar som Eurosystemet har på personer med hemvist utanför euroområdet och som inte är denominerade i euro, guld, reservpositioner i IMF eller särskilda dragningsrätter (SDR).

Denna definition undantar uttryckligen fordringar i utländsk valuta på personer med hemvist i euroområdet och fordringar i euro på personer med hemvist utanför euroområdet från att betraktas som valutareserver, såväl nationellt som på euroområdesnivå. På samma sätt skall statens och/eller statskassans positioner i utländsk valuta, i enlighet med institutionella överenskommelser i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna, inte inkluderas i definitionen av euroområdets valutareserv.

ECB:s valutareserver är sådana tillgångar som ECB innehar (poolade reserver) i enlighet med stadgans artikel 30 och skall därför anses stå under ECB:s direkta kontroll. Så länge inga ytterligare överföringar sker, står de valutareserver som innehas av de nationella centralbankerna under deras direkta kontroll och skall därför betraktas som respektive nationella centralbanks valutareserv.

Översikten över Eurosystemets internationella valutatransaktioner visar en sammanlagd siffra över de månadsvisa transaktionerna. Ytterligare information om Eurosystemets transaktioner i guld, valutor, innehav av SDR och reservpositioner i IMF finns tillgängliga kvartalsvis i enlighet med standardkomponenterna i BPM5. I enlighet med IMF:s nyligen uttalade rekommendation presenteras en separat kategori för finansiella derivat.

Eurosystemets reservtillgångar sammanställs brutto och utan avdrag för valutarelaterade skulder (med undantag för valutareserver som ingår under delposten ”finansiella derivat” som sammanställs netto).

Värderingen sker till marknadspris där i) transaktioner värderas till den marknadskurs som gäller vid tidpunkten för transaktionen och ii) innehav värderas till de slutliga mittkurser som gäller vid respektive periods utgång. Omräkningen till euro av transaktioner och innehav av tillgångar denominerade i annan valuta än euro skall ske med hjälp av de valutakurser som gäller vid tidpunkten för transaktionen samt de slutliga mittkurser som gäller vid respektive periods utgång.

Avkastning på valutareserven, inklusive ränteintäkter från reservinnehav av räntebärande värdepapper, redovisas på upplupen basis minst kvartalsvis utan åtskillnad under posten avkastning på övriga investeringar.

Uppfattningen att tillgängliga reserver kan vara en mer betydelsefull indikator på ett lands förmåga att uppfylla sina åtaganden i utländsk valuta än den typ av bruttoreserver som presenteras i redogörelserna för betalningsbalansen och utlandsställningen har blivit allt vanligare och införlivats i IMF:s särskilda standard för utgivning av statistik (Special Data Dissemination Standard). För att beräkna de tillgängliga reserverna måste uppgifter om bruttoreserver kompletteras med information om andra tillgångar i utländsk valuta och skulder relaterade till valutareserven. I enlighet därmed kompletteras de månatliga uppgifterna om Eurosystemets (brutto-) valutareserv med information om andra tillgångar i utländsk valuta och om förutbestämda och potentiella, kortfristiga nettoflöden ur bruttovalutareserven, klassificerade efter återstående löptid. Vidare krävs en valutauppdelning mellan bruttovalutareserver i SDR-valutor (totalt) och i andra valutor (totalt), med ett kvartals eftersläpning.

När det gäller enskilda poster, bör innehavet av monetärt guld vara oförändrat vid alla reversibla guldtransaktioner (guldsvappar, repor, lån och inlåning). Repotransaktioner i värdepapper i utländsk valuta leder till ökningar av den totala valutareserven hos den nationella centralbank som lånar upp kontanter, beroende på det faktum att de värdepapper som omfattas av repoavtalen fortfarande finns kvar i balansräkningen. Då det rör sig om omvända repor, registrerar inte den utlånande monetära myndigheten någon förändring i den totala valutareserven, om den icke hemmahörande motparten är en annan monetär myndighet eller ett finansiellt institut, eftersom fordringen på låntagaren då betraktas som en reservtillgång.

2.   Metoder för att genomföra den geografiska fördelningen

För att sammanställa geografiskt uppdelad statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen har en stegvis metod tillämpats. Denna metod har omfattat tre steg för att möta de successivt ökande statistikkraven:

| Steg 1: | : | Sammanställningsmetod på euroområdesnivå: | : | summering av totala nationella nettotransaktioner/positioner. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Steg 2: | : | Sammanställningsmetod på euroområdesnivå: | : | separat summering av transaktioner/positioner med personer med hemvist utanför euroområdet för inflöden och utflöden eller nettotillgångar och nettoskulder (betalningsbalansen) / tillgångar och skulder (utlandsställningen).
  Statistikkrav på nationell centralbanksnivå: separat identifiering av transaktioner/positioner mellan personer med hemvist i och personer med hemvist utanför euroområdet, såsom framgår av bilaga III (tabellerna 1, 2, 4 och 5). |
| Steg 3: | : | Sammanställningsmetod på euroområdesnivå och statistikkrav på nationell centralbanksnivå: | : | som steg 2, men med en geografisk uppdelning av transaktioner/positioner utanför euroområdet. Steg 3 är endast nödvändigt för den kvartalsvisa statistiken över betalningsbalansen och den årliga statistiken över utlandsställningen, såsom framgår av bilaga III (tabellerna 7 och 8).
  Statistikkrav på nationell centralbanksnivå: separat identifiering av transaktioner/positioner mellan den med hemvist inom euroområdet och den med hemvist i någon av de stater som framgår av förteckningen över länder/regioner i bilaga III (tabellerna 9–12). |

Steg 1:

:

Sammanställningsmetod på euroområdesnivå:

:

summering av totala nationella nettotransaktioner/positioner.

Steg 2:

:

Sammanställningsmetod på euroområdesnivå:

:

separat summering av transaktioner/positioner med personer med hemvist utanför euroområdet för inflöden och utflöden eller nettotillgångar och nettoskulder (betalningsbalansen) / tillgångar och skulder (utlandsställningen).

Statistikkrav på nationell centralbanksnivå: separat identifiering av transaktioner/positioner mellan personer med hemvist i och personer med hemvist utanför euroområdet, såsom framgår av bilaga III (tabellerna 1, 2, 4 och 5).

Steg 3:

:

Sammanställningsmetod på euroområdesnivå och statistikkrav på nationell centralbanksnivå:

:

som steg 2, men med en geografisk uppdelning av transaktioner/positioner utanför euroområdet. Steg 3 är endast nödvändigt för den kvartalsvisa statistiken över betalningsbalansen och den årliga statistiken över utlandsställningen, såsom framgår av bilaga III (tabellerna 7 och 8).

Statistikkrav på nationell centralbanksnivå: separat identifiering av transaktioner/positioner mellan den med hemvist inom euroområdet och den med hemvist i någon av de stater som framgår av förteckningen över länder/regioner i bilaga III (tabellerna 9–12).

3.   Klassificering efter institutionell sektor av aggregaten i euroområdet (se även betalningsbalansboken avdelning 3.1.6)

Den sektorsvisa uppdelningen av aggregaten för euroområdet omfattar monetära myndigheter, offentlig sektor, monetära finansinstitut (MFI) och övriga sektorer i euroområdet.

Monetära myndigheter

Euroområdets sektor ”monetära myndigheter” består av Eurosystemet.

Offentlig sektor

Den offentliga sektorn i statistiken över euroområdet motsvarar definitionen i SNA 93 och ENS 95 och omfattar följaktligen

| — | staten, |
| --- | --- |

—

staten,

| — | delstater/regioner, |
| --- | --- |

—

delstater/regioner,

| — | kommuner, |
| --- | --- |

—

kommuner,

| — | socialförsäkringar. |
| --- | --- |

—

socialförsäkringar.

MFI exklusive monetära myndigheter

Sektorn ”MFI exklusive monetära myndigheter” sammanfaller med MFI-sektorn för penning- och bankstatistik (exklusive monetära myndigheter). Den omfattar

| (i) | kreditinstitut enligt definitionen i gemenskapsrätten, dvs. verksamheter som tar emot inlåning eller andra återbetalbara medel från allmänheten (inklusive medel som härrör från försäljning av bankers egna skuldförbindelser till allmänheten) samt beviljar krediter för egen räkning, och |
| --- | --- |

(i)

kreditinstitut enligt definitionen i gemenskapsrätten, dvs. verksamheter som tar emot inlåning eller andra återbetalbara medel från allmänheten (inklusive medel som härrör från försäljning av bankers egna skuldförbindelser till allmänheten) samt beviljar krediter för egen räkning, och

| (ii) | alla andra inhemska finansinstitut som tar emot inlåning eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI samt beviljar krediter eller investerar i värdepapper för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse). |
| --- | --- |

(ii)

alla andra inhemska finansinstitut som tar emot inlåning eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI samt beviljar krediter eller investerar i värdepapper för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse).

Övriga sektorer

Kategorin ”övriga sektorer” i statistiken över euroområdet omfattar ett flertal olika enheter, varav de viktigaste är

| (i) | finansinstitut som inte omfattas av definitionen av MFI, såsom värdepappersfonder som inte bedöms vara penningmarknadsfonder, institut för fastighetsinvestering, värdepappersbolag, hypotekskreditinstitut, försäkringsbolag, pensionsfonder och finansiella serviceföretag samt |
| --- | --- |

(i)

finansinstitut som inte omfattas av definitionen av MFI, såsom värdepappersfonder som inte bedöms vara penningmarknadsfonder, institut för fastighetsinvestering, värdepappersbolag, hypotekskreditinstitut, försäkringsbolag, pensionsfonder och finansiella serviceföretag samt

| (ii) | icke-finansiella enheter, såsom offentliga och privata icke-finansiella företag, hushållens ideella föreningar samt hushåll. |
| --- | --- |

(ii)

icke-finansiella enheter, såsom offentliga och privata icke-finansiella företag, hushållens ideella föreningar samt hushåll.

Icke-MFI

Kategorin ”icke-MFI-sektorer” i statistiken över euroområdet omfattar sektorerna i) offentliga sektorn och ii) ”övriga sektorer”.

TABELL 1

Rekommendationer avseende transaktioner för utländska direkta investeringar, inklusive avkastning från dessa, och positioner (2)

| Prioritet | Åtgärd |
| --- | --- |
| Kortfristig |
| Hög | Alla indirekta utländska direktinvesteringsförhållanden (3) skall begreppsmässigt behandlas i enlighet med den tolkning av internationella statistikstandarder som framgår av kapitel 1 i rapporten från arbetsgruppen för utländska direkta investeringar |
| Alla (indirekta) transaktioner/positioner avseende utländska direkta investeringar skall geografiskt tillordnas det direkta dotter- eller moderbolaget (3)
   (4) |
| Alla medlemsstater skall börja sammanställa de aktiestockar och återinvesterade medel inom ramen för utländska direkta investeringar på grundval av resultaten från undersökningarna av de utländska direkta investeringarna (som skall sammanställas åtminstone en gång per år) (5)
   (6) |
| Aktiestockar inom ramen för utländska direkta investeringar skall samlas in separat för börsnoterade (både det bokförda värdet och marknadsvärdet) och för icke-börsnoterade företag |
| Låg | Bidrag för att täcka förluster i direktinvesteringsföretag skall bokföras i den finansiella balansen |
| Medelfristig |
| Hög | För bokföring av återinvesterade medel skall alla medlemsstater använda sig av det s.k. Current Operating Performance Concept (7) |
| Andra kapitalkomponenter skall klassificeras enligt rekommendationerna i rapporten från arbetsgruppen om utländska direkta investeringar |
| Medelfristig |
| Medelhög | Aktieutdelning på grund av extraordinär kapitalvinst skall redovisas i den finansiella balansen (och således inte ingå i beräkningen av återinvesterade vinstmedel) |
| Långfristig |
| Hög | Indirekta utländska direktinvesteringsförhållanden skall (åtminstone) omfatta antingen i) indirekta äganderättssamband som överstiger 50 procent eller ii) direkta och indirekta äganderättssamband som överstiger 10 procent, beräknade som resultatet av sådana äganderättssamband som följer av en rad senare äganderättssamband. |

Prioritet

Åtgärd

Kortfristig

Hög

Alla indirekta utländska direktinvesteringsförhållanden (3) skall begreppsmässigt behandlas i enlighet med den tolkning av internationella statistikstandarder som framgår av kapitel 1 i rapporten från arbetsgruppen för utländska direkta investeringar

Alla (indirekta) transaktioner/positioner avseende utländska direkta investeringar skall geografiskt tillordnas det direkta dotter- eller moderbolaget (3)
   (4)

Alla medlemsstater skall börja sammanställa de aktiestockar och återinvesterade medel inom ramen för utländska direkta investeringar på grundval av resultaten från undersökningarna av de utländska direkta investeringarna (som skall sammanställas åtminstone en gång per år) (5)
   (6)

Aktiestockar inom ramen för utländska direkta investeringar skall samlas in separat för börsnoterade (både det bokförda värdet och marknadsvärdet) och för icke-börsnoterade företag

Låg

Bidrag för att täcka förluster i direktinvesteringsföretag skall bokföras i den finansiella balansen

Medelfristig

Hög

För bokföring av återinvesterade medel skall alla medlemsstater använda sig av det s.k. Current Operating Performance Concept (7)

Andra kapitalkomponenter skall klassificeras enligt rekommendationerna i rapporten från arbetsgruppen om utländska direkta investeringar

Medelfristig

Medelhög

Aktieutdelning på grund av extraordinär kapitalvinst skall redovisas i den finansiella balansen (och således inte ingå i beräkningen av återinvesterade vinstmedel)

Långfristig

Hög

Indirekta utländska direktinvesteringsförhållanden skall (åtminstone) omfatta antingen i) indirekta äganderättssamband som överstiger 50 procent eller ii) direkta och indirekta äganderättssamband som överstiger 10 procent, beräknade som resultatet av sådana äganderättssamband som följer av en rad senare äganderättssamband.

---

(1)  Undantagna från denna regel är transaktioner/positioner i finansiella derivat mellan moder-/dotterbolag som enligt överens-kommelse på euronivå skall redo-visas under rubriken ”finansiella derivat” och inte under rubriken ”direkta investeringar/övrigt direkt-investerings-kapital”.

(2)  Såsom de visas i slutet av år 2003.

(3)  Den här rekommendationen syftar inte på behovet att täcka indirekta förhållanden, utan snarare till de metoder som skall tillämpas. Se även den långfristiga åtgärden som rör hur indirekta utländska direktinvesteringsförhållanden täcks i praktiken.

(4)  Denna rekommendation är endast tillämplig på återinvesterade vinstmedel (flöden) och aktiestockar inom ramen för utländska direkta investeringar. För att bättre förstå vilken snedvridning som varje annat kriterium skulle förorsaka, se kapitel 2 i rapporten från arbetsgruppen om utländska direkta investeringar.

(5)  Undantag är den första värderingen av utlandsställningen (som skall tillhandahållas i T + 9) och investeringar i fast egendom. Följande metoder är inte godtagbara och skall överges: i) att överlämna åt uppgiftslämnarna att välja utvärderingskriterium (marknadsvärden eller bokförda värden), och ii) att använda en metod för ständig lagerinvestering/ackumulation av betalningsbalansflöden för att sammanställa stockar.En medlemsstat har tidigare uppgett att man skulle ha svårigheter att inom denna ram sammanställa en undersökning om utländska direkta investeringar, eftersom man prioriterat implementeringen av systemen för insamling av uppgifter om portföljinvesteringar.

(6)  Under en övergångsperiod som skall fastställas bilateralt kommer bästa möjliga uppskattningar för de nya kraven att godtas inom överenskomna frister.

(7)  Medlemsstaterna kan, när de gör åtskillnad mellan ordinära och extraordinära vinster och förluster, koncentrera sig på ett reducerat antal företag (de största företagen och/eller holdingföretagen).

---

BILAGA V

ÖVERFÖRING AV UPPGIFTER TILL EUROPEISKA CENTRALBANKEN

För elektronisk överföring av de statistiska uppgifter som Europeiska centralbanken (ECB) behöver skall de nationella centralbankerna använda den rapporteringsväg som Europeiska centralbankssystemet (ECBS) erbjuder och som bygger på telekommunikationsnätet ESCB-Net. All överföring av data inom ECBS skall ske enligt en begreppsmässigt enhetlig datamodell. Det format för statistikmeddelanden som utvecklats för detta elektroniska utbyte av statistiska uppgifter är ”Gesmes/TS”. Detta krav hindrar inte att andra medel efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för överföring av de statistiska uppgifterna till ECB.

För att dataöverföringen skall fungera smidigt skall de nationella centralbankerna beakta följande rekommendationer.

| — | Fullständighet: De nationella centralbankerna skall rapportera alla begärda seriekoder. Att inte rapportera några koder eller rapportera koder som inte finns i kodförteckningen betraktas som ofullständig rapportering. Om en uppgift saknas, skall den utelämnade uppgiften markeras med hjälp av motsvarande statusflagga. När endast en delmängd seriekoder revideras, skall valideringsreglerna ändå tillämpas på betalningsbalansen som helhet. |
| --- | --- |

—

Fullständighet: De nationella centralbankerna skall rapportera alla begärda seriekoder. Att inte rapportera några koder eller rapportera koder som inte finns i kodförteckningen betraktas som ofullständig rapportering. Om en uppgift saknas, skall den utelämnade uppgiften markeras med hjälp av motsvarande statusflagga. När endast en delmängd seriekoder revideras, skall valideringsreglerna ändå tillämpas på betalningsbalansen som helhet.

| — | Teckenkonvention: De nationella centralbankernas överföring av uppgifter till ECB och Europeiska kommissionen (Eurostat) följer en enhetlig teckenkonvention för samtliga uppgifter som skall rapporteras. Enligt denna teckenkonvention skall inflöden och utflöden för bytesbalans och kapitaltransfereringar m.m. rapporteras med plustecken, medan nettobalanser skall beräknas och rapporteras som inflöden minus utflöden. I den finansiella balansen skall minskningar i nettotillgångar/ökningar i nettoskulder rapporteras med ett plustecken, medan ökningar i nettotillgångar/minskningar i nettoskulder skall rapporteras med ett minustecken. Nettobalanser skall beräknas och rapporteras som nettoförändringar i tillgångar plus nettoförändringar i skulder.
  Vid överföring av uppgifter om utlandsställningen skall nettopositionen beräknas och rapporteras som tillgångsposition minus skuldposition. |
| --- | --- |

—

Teckenkonvention: De nationella centralbankernas överföring av uppgifter till ECB och Europeiska kommissionen (Eurostat) följer en enhetlig teckenkonvention för samtliga uppgifter som skall rapporteras. Enligt denna teckenkonvention skall inflöden och utflöden för bytesbalans och kapitaltransfereringar m.m. rapporteras med plustecken, medan nettobalanser skall beräknas och rapporteras som inflöden minus utflöden. I den finansiella balansen skall minskningar i nettotillgångar/ökningar i nettoskulder rapporteras med ett plustecken, medan ökningar i nettotillgångar/minskningar i nettoskulder skall rapporteras med ett minustecken. Nettobalanser skall beräknas och rapporteras som nettoförändringar i tillgångar plus nettoförändringar i skulder.

Vid överföring av uppgifter om utlandsställningen skall nettopositionen beräknas och rapporteras som tillgångsposition minus skuldposition.

| — | Bokföringsmässiga identiteter: Valideringsreglerna, som har skickats ut och kan rekvireras på begäran, måste införas av de nationella centralbankerna innan uppgifterna överförs till ECB. |
| --- | --- |

—

Bokföringsmässiga identiteter: Valideringsreglerna, som har skickats ut och kan rekvireras på begäran, måste införas av de nationella centralbankerna innan uppgifterna överförs till ECB.

När revideringar sker kan de nationella centralbankerna skicka in en aktualiserad uppsättning data till ECB. Revideringar skall överföras enligt följande:

| — | Revideringar av månadsvisa uppgifter om betalningsbalansen skall göras tillgängliga med överföringen av i) uppgifter för påföljande månad, ii) motsvarande kvartalsvisa uppgifter iii) motsvarande reviderade kvartalsvisa uppgifter. |
| --- | --- |

—

Revideringar av månadsvisa uppgifter om betalningsbalansen skall göras tillgängliga med överföringen av i) uppgifter för påföljande månad, ii) motsvarande kvartalsvisa uppgifter iii) motsvarande reviderade kvartalsvisa uppgifter.

| — | Revideringar av kvartalsvisa uppgifter om betalningsbalansen skall göras tillgängliga med överföringen av uppgifterna för påföljande kvartal. |
| --- | --- |

—

Revideringar av kvartalsvisa uppgifter om betalningsbalansen skall göras tillgängliga med överföringen av uppgifterna för påföljande kvartal.

| — | Revideringar av kvartalsvisa uppgifter om utlandsställningen skall göras tillgängliga med överföringen av uppgifterna för påföljande kvartal. |
| --- | --- |

—

Revideringar av kvartalsvisa uppgifter om utlandsställningen skall göras tillgängliga med överföringen av uppgifterna för påföljande kvartal.

| — | Revideringar av årliga uppgifter om utlandsställningen skall göras tillgängliga med överföringen av uppgifterna för påföljande år. |
| --- | --- |

—

Revideringar av årliga uppgifter om utlandsställningen skall göras tillgängliga med överföringen av uppgifterna för påföljande år.

De nationella centralbankerna skall göra alla revideringar av månads- och kvartalsvisa uppgifter om betalningsbalansen avseende hela år tillgängliga för ECB i slutet av mars och i slutet av september, de kvartalsvisa uppgifterna skall göras tillgängliga tillsammans med överföringen av de årliga uppgifterna om utlandsställningen.

De nationella centralbankerna skall göra revideringar av uppgifterna om den kvartalsvisa utlandsställningen som avser hela år tillgängliga för ECB tillsammans med överföringen av de årliga uppgifterna om utlandsställningen.

Uppgifterna om likviditeten i utländsk valuta kan vid behov revideras fortgående. Det bör emellertid säkerställas att positionerna i slutet av en viss period och de relevanta posterna i fråga om de bidrag som insänts för den (kvartalsvisa och årsvisa) utlandsställningen i euroområdet stämmer överens.

---

BILAGA VI

UPPFÖLJNING AV METODERNA FÖR STATISTIKSAMMANSTÄLLNINGAR

Europeiska centralbanken (ECB) följer upp de metoder för uppgiftssammanställning som används vid rapporteringen av betalningsbalansstatistik och statistik över utlandsställningen samt de begrepp och definitioner som regelbundet tillämpas av de deltagande medlemsstaterna. Uppföljningen kommer att ske i samband med att publikationen European Union balance of payments/international investment position statistical methods (nedan kallad ”betalningsbalansboken”) uppdateras. Förutom själva granskningen är målet med betalningsbalansboken att informera de personer som ansvarar för sammanställningen av betalningsbalansen för euroområdet om utvecklingen i andra medlemsstater i euroområdet.

Betalningsbalansboken innehåller information om hur statistiken över betalningsbalansen och utlandsställningen för alla medlemsstater skall ställas upp. Där finns detaljerade beskrivningar av metoderna för uppgiftssammanställning och av de begrepp och definitioner som används. Där finns även information om avvikelser från de överenskomna definitionerna för statistiken över betalningsbalansen och utlandsställningen i medlemsstaterna.

Betalningsbalansboken uppdateras årligen i nära samarbete med medlemsstaterna.

---

BILAGA VII

DATAINSAMLING INOM OMRÅDET PORTFÖLJINVESTERINGAR

Med tanke på de svårigheter som finns när det gäller att sammanställa statistik över portföljinvesteringar har det ansetts nödvändigt att definiera gemensamma tillvägagångssätt för insamling av denna information i euroområdet.

Såsom framgår av punkt 1.4 i bilaga IV har nationella studier genomförts angående möjligheten att inom hela euroområdet samla in uppgifter värdepapper för värdepapper. Följande överenskommelse blev resultatet av studierna: senast i slutet av mars 2008 skall medlemsstaterna i euroområdet åtminstone samla in kvartalsvisa uppgifter om portföljinvesteringsstockar avseende tillgångar och skulder enligt principen värdepapper för värdepapper. Fram till detta datum kommer vissa medlemsstater endast att kunna tillhandahålla bästa möjliga skattningar för vissa specifika uppdelningar av portföljinvesteringarna, detta gäller särskilt emittentsektor och emissionsvaluta/emissionsland.

Tillgång till en fungerande central värdepappersdatabas (Centralised Securities Database, CSDB) är en grundläggande förutsättning för att de nya insamlingssystemen skall kunna fungera. Om det s.k. Project Closure Document (slutdokumentet för projektet) för fas 1 i CSDB-projektet inte överlämnas till ECB-rådet via ECBS statistikkommitté före utgången av mars 2005, kommer denna tidsfrist att skjutas fram med en lika lång tidsperiod som överlämnandet försenas.

Den eftersträvade täckningen definieras enligt följande: stocksiffror för värdepapper som rapporteras till den som ansvarar för den nationella sammanställningen på aggregerad basis, dvs. utan att standardkoder (ISIN eller liknande) används, bör ej överstiga 15 procent av de totala portföljinvesteringsstockarna i tillgångar eller skulder. Denna gräns skall vara vägledande för bedömningen av vilken täckning medlemsstaternas system har. För att möjliggöra sammanställningen av statistik från uppgifter som samlats in värdepapper för värdepapper bör den centraliserade värdepappersdatabasen erbjuda tillräcklig täckning globalt sett av portföljinvesteringar.

Tillgångar och skulder i portföljinvesteringar inom utlandsställningen skall sammanställas uteslutande med hjälp av stockuppgifter.

Från och med mars 2008 skall euroområdets insamlingssystem för uppgifter om portföljinvesteringar, vilka skall börja med uppgifter som avser transaktionerna i januari 2008 och positionerna per utgången av 2007, överensstämma med en av de modeller som återfinns i nedanstående tabell:

Godkända modeller för uppgiftsinsamling om portföljinvesteringar

| — | Månadsvisa stockar [s-b-s] + månadsvisa flöden [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Månadsvisa stockar [s-b-s] + månadsvisa flöden [s-b-s]

| — | Kvartalsvisa stockar [s-b-s] + månadsvisa flöden [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Kvartalsvisa stockar [s-b-s] + månadsvisa flöden [s-b-s]

| — | Månadsvisa stockar [s-b-s] + härledda månadsvisa flöden [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Månadsvisa stockar [s-b-s] + härledda månadsvisa flöden [s-b-s]

| — | Kvartalsvisa stockar [s-b-s] + månadsvisa flöden [aggregerade]. |
| --- | --- |

—

Kvartalsvisa stockar [s-b-s] + månadsvisa flöden [aggregerade].

Förklaringar:

”s-b-s” = uppgiftsinsamling värdepapper för värdepapper (security by security)

”härledda flöden” = skillnaden mellan stockar (justerade för valutakursrörelser, prisrörelser och andra identifierade volymförändringar)

---

III Upplysningar

Kommissionen

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 292/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 292/63

---

INBJUDAN ATT LÄMNA FÖRSLAG VP/2004/017

Budgetpost 04.02.10

Innovativa åtgärder enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden: ”Överföring och spridning av innovation från projekt som finansierats enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden”

(2004/C 292/06)

Enligt artikel 6 i förordningen om Europeiska socialfonden (1) skall stöd ges till innovativa åtgärder som syftar till att främja nya strategier och kartlägga exempel på bra metoder som kan leda till att de åtgärder som stöds av ESF genomförs på ett bättre sätt.

Denna inbjudan att lämna förslag avser överföring och spridning av innovativa angreppssätt och metoder som har utvecklats inom ramen för artikel 6-projekt under programplaneringsperioden 2000–2006.

Denna inbjudan att lämna förslag syftar till att kartlägga de mest värdefulla lärdomar som kan dras av ett eller flera artikel 6-projekt samt till att överföra och sprida dessa lärdomar till en bredare publik.

För denna inbjudan att lämna projektförslag gäller två sista inlämningsdagar:

| — | Sista ansökningsdag för den första ansökningsomgången är den 16 februari 2005. Projekten får starta mellan den 1 september och den 30 september 2005. Projektens längd är högst tolv månader. |
| --- | --- |

—

Sista ansökningsdag för den första ansökningsomgången är den 16 februari 2005. Projekten får starta mellan den 1 september och den 30 september 2005. Projektens längd är högst tolv månader.

| — | Sista ansökningsdag för den andra ansökningsomgången är den 16 februari 2006. Projekten får starta mellan den 1 september och den 30 september 2006. Projektens längd är högst tolv månader. |
| --- | --- |

—

Sista ansökningsdag för den andra ansökningsomgången är den 16 februari 2006. Projekten får starta mellan den 1 september och den 30 september 2006. Projektens längd är högst tolv månader.

Mer detaljerad information om ansökningsförfarandet, tillgängliga medel och kriterier för sökande, urval och tilldelning av bidrag – bland annat anvisningar för sökande, projektbeskrivning, beräknad budget och andra bilagor – kan laddas ner från följande webbplats:

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/empl/vp_2004_017/library

Alla handlingar och all information på den webbplatsen ingår i inbjudan att lämna förslag och är bindande.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1784/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska socialfonden (EGT L 213, 13.8.1999, s. 66).

---