# Euroopan unionin C 327/2019

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 327 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 62. vuosikerta30. syyskuu 2019 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 327

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

62. vuosikerta30. syyskuu 2019

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2019/C 327/01 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2018 | 1 |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| 2019/C 327/02 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus | 168 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2019/C 327/01

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2018

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2018

1

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

2019/C 327/02

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

168

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 30.9.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/1

---

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös – Varainhoitovuosi 2018

(2019/C 327/01)

SISÄLLYSLUETTELO

| JOHDANTO | 2 |
| --- | --- |

| EUROOPAN UNIONIN POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS | 3 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS | 9 |
| --- | --- |

| VARAINHOITOVUODEN 2018 TÄRKEIMPIÄ TAPAHTUMIA | 10 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT | 12 |
| --- | --- |

| TASE | 13 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 14 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 15 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 16 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 17 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI | 90 |
| --- | --- |

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT | 104 |
| --- | --- |

| SANASTO | 159 |
| --- | --- |

| LYHENTEET | 163 |
| --- | --- |

JOHDANTO

Minulla on ilo esittää Euroopan unionin tilinpäätös varainhoitovuodelta 2018. Tilinpäätös antaa kattavan kuvan EU:n rahoituksesta ja EU:n talousarvion toteutuksesta viime vuonna ja sisältää tiedot ehdollisista veloista sekä unionin taloudellisista sitoumuksista ja muista velvoitteista. Tilinpäätöksessä selitetään keskeisiä numerotietoja ja niiden kehitystä ottaen huomioon, että unionin toimet toteutetaan usein monen vuoden aikana. Eur19960917oopan unionin konsolidoitu tilinpäätös on osa komission integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportointia ja olennainen osa hyvin kehittynyttä taloudellisen vastuun järjestelmäämme.

EU:n talousarvio on kooltaan melko vaatimaton, mutta sillä on suuri vaikutus miljoonien eurooppalaisten elämään. Se täydentää kansallisia talousarvioita, ja sillä tuetaan poliittisia painopisteitä aloilla, joilla sillä saadaan aikaan todellista lisäarvoa ja tuotetaan tuloksia kaikkein tehokkaimmin.

Vuosi 2018 oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen viides voimassaolovuosi, joten kaikki rahoitusohjelmat ovat käynnissä. EU:n talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 173,1 miljardia euroa ja maksumäärärahat 156,7 miljardia euroa. EU:n talousarvio auttoi kuluneena vuonna vastaamaan monimutkaisesta geopoliittisesta ympäristöstä aiheutuviin haasteisiin. Samaan aikaan se mahdollisti strategiset investoinnit ja kestävän kasvun Euroopassa.

Lähes puolet talousarvion varoista suunnattiin kasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn edistämiseen. Rahoitusta myönnettiin tutkimukselle ja innovoinnille Horisontti 2020 puiteohjelmasta, pienille ja keskisuurille yrityksille COSME-ohjelmasta sekä koulutukselle Erasmus+ -ohjelmasta. Myös Euroopan strategisten investointien rahastolla, Verkkojen Eurooppa välineellä ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoilla oli tärkeä tehtävä. Kehotan teitä tutustumaan EU:n investointien taustalla oleviin tarinoihin InvestEU-portaalissa (https://europa.eu/investeu).

EU:n talousarviosta myönnettiin runsaasti tukea myös muille painopistealoille, joihin kuuluivat muun muassa muuttoliikettä koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa, turvallisuusunioni ja EU:n ulkoiset toimet. Talousarvion ansiosta EU:lla on myös näkyvämpi asema EU:n ulkopuolella tilanteessa, jolle on ominaista epävakaus unionin lähialueilla. Lisäksi talousarvion avulla edistettiin ilmastonmuutokseen ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien monialaisten poliittisten tavoitteiden saavuttamista. Vuonna 2018 ilmastotoimien valtavirtaistamiseen osoitettiin yli 32 miljardia euroa eli 20 prosenttia koko talousarviosta.

Talousarviosta tuettiin lisäksi edelleen kestävän kasvun edistämistä ja Euroopan luonnonvarojen säilyttämistä yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan kautta sekä ilmasto- ja ympäristöalan toimia Life-ohjelman kautta.

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös laaditaan julkisen sektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaisesti. Näiden standardien noudattamiseksi komissio kehittää jatkuvasti sääntöjään ja menettelyjään, organisaatiorakennettaan ja muuntautumiskykyään. Johdonmukainen ja tehokas raportointi lisää EU:n menoihin liittyvää vastuuvelvollisuutta muutoinkin kuin lainsäädännön noudattamisen kannalta. Raportointi auttaa välittämään tietoa kansalaisille ja muille sidosryhmille ja ylläpitää heidän luottamustaan Euroopan unioniin.

Günther H. OETTINGER

Budjetista ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen

EUROOPAN UNIONIN POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS,  HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

Euroopan unioni (EU) on unioni, jolle sen jäsenvaltiot antavat toimivaltaa yhteisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jossa vallitsevat moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

1.   POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS

EU:n perussopimukset

Yleiset tavoitteet ja periaatteet, jotka ohjaavat Euroopan unionia ja sen toimielimiä, on määritelty perussopimuksissa. Unioni ja EU:n toimielimet voivat toimia vain sen toimivallan rajoissa, joka niille on annettu perussopimuksissa kyseisissä sopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden on noudatettava kaikessa toiminnassaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta (1). Unionilla on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat taloudelliset resurssit. Komission tehtävänä on panna tavoitteet täytäntöön yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.

EU pyrkii saavuttamaan perussopimuksessa vahvistetut tavoitteet useilla eri välineillä, joista yksi on EU:n talousarvio. Muita tehtäviä ovat esimerkiksi lainsäädännön ehdottaminen ja poliittisten strategioiden toteuttaminen.

Komission poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet määritellään komission puheenjohtajan vahvistamissa suuntaviivoissa. Niissä esitetään komission toimia varten etenemissuunnitelma, joka on täysin sopusoinnussa EU:n pitkän aikavälin kasvustrategian (Eurooppa 2020) kanssa.

10 PAINOPISTETTÄ

| — | Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin |
| --- | --- |

—

Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin

| — | Globalisaation hallinta tasapainoisen ja edistyksellisen kauppapolitiikan avulla |
| --- | --- |

—

Globalisaation hallinta tasapainoisen ja edistyksellisen kauppapolitiikan avulla

| — | Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat |
| --- | --- |

—

Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat

| — | Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue |
| --- | --- |

—

Luottamukseen ja perusoikeuksien kunnioittamiseen perustuva oikeusalue

| — | Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka |
| --- | --- |

—

Joustava energiaunioni ja tulevaisuuteen suuntautuva ilmastonmuutospolitiikka

| — | Kohti uudenlaista muuttoliikepolitiikkaa |
| --- | --- |

—

Kohti uudenlaista muuttoliikepolitiikkaa

| — | Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja |
| --- | --- |

—

Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja

| — | EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija |
| --- | --- |

—

EU:sta vahvempi maailmanlaajuinen toimija

| — | Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto |
| --- | --- |

—

Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto

| — | Demokraattisen muutoksen unioni |
| --- | --- |

—

Demokraattisen muutoksen unioni

Eurooppa 2020 -strategia

EU:n jäsenvaltioiden valtion- tai hallitusten päämiehet sopivat vuonna 2010 Eurooppa 2020 strategiasta, jossa määritettiin työllisyyttä ja kasvua EU:ssa edistävä 10-vuotinen strategia (2). Strategiassa esitetään kolme toisiaan vahvistavaa prioriteettia, jotka ovat älykäs, kestävä ja osallistava kasvu, sekä viisi EU:n yleistavoitetta.

EU:n talousarvio on yksi EU:n vaikutuskeinoista, joilla edistetään Eurooppa 2020 strategian tavoitteiden toteuttamista. Lisäksi tarvitaan monenlaisia toimia kansallisella tasolla, EU:n tasolla ja kansainvälisellä tasolla, jotta Eurooppa 2020 strategia tuottaa konkreettisia tuloksia.

Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030 (3)

Kestävä kehitys on jo pitkään ollut Eurooppa-hankkeen ytimessä. EU:n perussopimuksissa tunnustetaan sen taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus, joita olisi käsiteltävä yhdessä. EU on sitoutunut edistämään kehitystä, joka vastaa nykypäivän tarpeisiin vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta vastata omiin tarpeisiinsa. EU:n talousarviolla on keskeinen asema monissa kestävyyteen liittyvissä haasteissa, kuten nuorisotyöttömyys, väestön ikääntyminen, ilmastonmuutos, saastuminen, kestävä energia ja muuttoliike. Nykyisen komission toimikaudella kestävä kehitys on sisällytetty keskeisiin monialaisiin hankkeisiin sekä alakohtaisiin politiikkoihin ja aloitteisiin.

EU:n talousarviosta tuettavat politiikkatoimet toteutetaan monivuotisen rahoituskehyksen sekä alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, jossa määritellään meno-ohjelmat.

Monivuotinen rahoituskehys ja meno-ohjelmat

Monivuotisessa rahoituskehyksessä esitetään, miten taloudelliset resurssit jaetaan unionin poliittisille painopisteille aikavälillä, joka on riittävän pitkä tuottaakseen tuloksia. Monivuotinen rahoituskehys tarjoaa johdonmukaisen pitkän aikavälin näkymän EU-varojen saajille ja yhteisrahoitukseen osallistuville kansallisille viranomaisille. Rahoituskehyksessä vahvistetaan vuotuiset enimmäismäärät sekä EU:n menoille kokonaisuutena että keskeisille menoluokille (otsakkeet). Otsakkeiden enimmäismäärien summa muodostaa maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän. Monivuotisesta rahoituskehyksestä on sovittu yksimielisesti. Tämä tarkoittaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tavoitteet ja varojen käytön (talousarviositoumusten ja maksujen enimmäismäärät) Euroopan parlamentin suostumuksella.

Toimielinten välinen sopimus

Monivuotista rahoituskehystä täydentää toimielinten välinen sopimus (4), joka on Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen poliittinen sopimus. Vuonna 2013 SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen tarkoituksena on toteuttaa talousarviota koskevaa kurinalaisuutta, parantaa vuotuista talousarviomenettelyä ja toimielinten talousarvioyhteistyötä sekä varmistaa moitteeton varainhoito.

Vuotuinen talousarvio

Vuotuisen talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puoliväliin mennessä SEUT-sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti kokonaistulojen ja kokonaismenojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa tiettynä varainhoitovuonna.

EU:n pääasiallisena rahoituslähteenä ovat omat varat, joita täydennetään muilla tuloilla. Omia varoja on kolmenlaisia: perinteiset omat varat (esimerkiksi tulli- ja sokerimaksut), arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat. EU:n toiminnasta kertyvien muiden tulojen (esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot) osuus on yleensä alle 10 prosenttia kaikista tuloista. Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla. Nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,20 prosenttia jäsenvaltioiden yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL).

EU:n toimintamenot sisältävät monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. EU:n talousarvion toteuttamisessa käytetään kolmea hallinnointitapaa:

| — | Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 75:tä prosenttia menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla. |
| --- | --- |

—

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 75:tä prosenttia menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla.

| — | Suora hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

—

Suora hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta.

| — | Välillinen hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kolmansille osapuolille, kuten EU:n sääntelyvirastoille tai kansainvälisille järjestöille. |
| --- | --- |

—

Välillinen hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kolmansille osapuolille, kuten EU:n sääntelyvirastoille tai kansainvälisille järjestöille.

VARAINHOITOASETUS

Yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus (5) on EU:n rahoitusjärjestelmän sääntelykehykseen kuuluva keskeinen säädös, jossa määritellään EU:n varainhoitosäännöt.

2.   HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

2.1   INSTITUTIONAALINEN RAKENNE

EU:n organisatorinen hallinto koostuu toimielimistä, virastoista ja muista elimistä, jotka luetellaan konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 9. Euroopan investointipankki (EIP), Euroopan investointirahasto (EIR) ja Euroopan keskuspankki (EKP) eivät kuulu varainhoitoasetuksen soveltamisalaan. Politiikan valmistelun ja päätöksenteon näkökulmasta EU:n keskeiset toimielimet ovat Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio.

Euroopan komissio on ainutlaatuinen organisaatio. Perussopimuksen mukaan komissio on vastuussa lainsäädännön suunnittelusta, valmistelusta ja ehdottamisesta, EU-politiikkojen hallinnoinnista, myös EU:n lainsäädännön täytäntöönpanon seurannasta ja valvonnasta sekä EU:n rahoituksen kohdentamisesta, ja EU:n edustamisesta kansainvälisesti.

Kuten perussopimuksessa (6) todetaan, komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Yhdessä ne varmistavat, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Asetuksissa vahvistetaan jäsenvaltioiden valvonta- ja tarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät. Niissä vahvistetaan myös kunkin toimielimen tehtävät sekä erityissäännöt, joiden mukaisesti ne toteuttavat ovat menonsa.

Komissio hoitaa tehtävänsä komission kollegion johdolla. Kollegio vahvistaa painopisteet ja kantaa poliittisen kokonaisvastuun komission päätöksistä. Komission puheenjohtajan asemaa vahvistettiin Nizzan ja Lissabonin sopimuksilla. Puheenjohtaja päättää komission sisäisestä organisaatiosta ja varmistaa, että komissio toimii johdonmukaisesti ja tehokkaasti kollegiaalisena elimenä.

Komission sisäinen toiminta perustuu hyvän hallintotavan keskeisiin periaatteisiin, joihin kuuluvat selkeät tehtävät ja vastuut, vahva sitoutuminen tulosjohtamiseen ja oikeudellisen kehyksen noudattamiseen, selkeät vastuumekanismit, laadukas ja osallistava sääntelykehys, avoimuus ja läpinäkyvyys sekä tiukat eettiset toimintaperiaatteet.

2.2   KOMISSION HALLINTORAKENNE

Euroopan komissiolla on ainutlaatuinen hallintojärjestelmä, jossa erotetaan selkeästi poliittisen ja hallinnollisen valvonnan rakenteet ja jossa taloudellinen vastuu ja muut vastuualueet on määritelty selkeästi (7). Järjestelmä perustuu perussopimuksiin, ja sen rakenne on kehittynyt ajan mittaan mukautumaan muuttuvaan ympäristöön. Hallintojärjestelmässä noudatetaan parhaita käytänteitä, jotka on vahvistettu asiaa koskevissa kansainvälisissä standardeissa (8).

Vuonna 2018 komissio hyväksyi ”hallintopaketin” (9), jolla yksinkertaistettiin ja vahvistettiin merkittävästi sen hallinnointi- ja ohjausjärjestelyjä. Paketissa hyödynnettiin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (10) ja sisäisen tarkastuksen toimialan viimeaikaista tarkastustyötä.

| — | Komission kollegio ottaa yhdessä poliittisen vastuun komission työstä. Talousarvion operatiivinen toteutus on annettu tehtäväksi pääjohtajille ja toimialajohtajille, jotka johtavat komission hallintoa (11). |
| --- | --- |

—

Komission kollegio ottaa yhdessä poliittisen vastuun komission työstä. Talousarvion operatiivinen toteutus on annettu tehtäväksi pääjohtajille ja toimialajohtajille, jotka johtavat komission hallintoa (11).

| — | Komission kollegio antaa varainhoidon tehtäviä pääjohtajille tai toimialajohtajille, joista tulee valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. |
| --- | --- |

—

Komission kollegio antaa varainhoidon tehtäviä pääjohtajille tai toimialajohtajille, joista tulee valtuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista.

| — | Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea valvoo sisäisten tarkastusten suorittamista, erityisesti sisäisen tarkastuksen toimialan työtä. Se hyödyntää myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksia. |
| --- | --- |

—

Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea valvoo sisäisten tarkastusten suorittamista, erityisesti sisäisen tarkastuksen toimialan työtä. Se hyödyntää myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksia.

| — | Puheenjohtajan alaisuudessa toimivan hallintoneuvoston puheenjohtajana toimii pääsihteeri. Hallintoneuvosto kokoaa säännöllisesti yhteen talousarviosta, henkilöstöresursseista ja turvallisuudesta vastaavat pääjohtajat ja oikeudellisen yksikön pääjohtajan. Talousarviosta ja hallinnosta vastaavat puheenjohtajan kabinetin jäsenet sekä talousarviosta, henkilöstöresursseista ja hallinnosta vastaavien komission jäsenten kabinettipäälliköt osallistuvat siihen tarkkailijoina. Hallintoneuvosto tarjoaa koordinointia, seurantaa, neuvoja ja strategisia suuntaviivoja organisaatiohallintoa koskevissa kysymyksissä, jotka liittyvät muun muassa rahoitus- ja henkilöstöresurssien hallintaan, riskienhallintaan, tulosjohtamiseen, tietohallintatapaan, kyberturvallisuuteen ja fyysiseen turvallisuuteen, toiminnan jatkuvuuteen ja tiedonhallintaan. Näin hallintoneuvosto auttaa varmistamaan, että komissiolla on käytössä tarvittavat rakenteet, prosessit ja hallinnolliset toimintapolitiikat, jotta komissio voi saavuttaa kollegion poliittisiin painopisteisiin sisältyvät tavoitteet ja hoitaa sille perussopimuksissa annetut tehtävät tehokkaasti ja tuloksellisesti. |
| --- | --- |

—

Puheenjohtajan alaisuudessa toimivan hallintoneuvoston puheenjohtajana toimii pääsihteeri. Hallintoneuvosto kokoaa säännöllisesti yhteen talousarviosta, henkilöstöresursseista ja turvallisuudesta vastaavat pääjohtajat ja oikeudellisen yksikön pääjohtajan. Talousarviosta ja hallinnosta vastaavat puheenjohtajan kabinetin jäsenet sekä talousarviosta, henkilöstöresursseista ja hallinnosta vastaavien komission jäsenten kabinettipäälliköt osallistuvat siihen tarkkailijoina. Hallintoneuvosto tarjoaa koordinointia, seurantaa, neuvoja ja strategisia suuntaviivoja organisaatiohallintoa koskevissa kysymyksissä, jotka liittyvät muun muassa rahoitus- ja henkilöstöresurssien hallintaan, riskienhallintaan, tulosjohtamiseen, tietohallintatapaan, kyberturvallisuuteen ja fyysiseen turvallisuuteen, toiminnan jatkuvuuteen ja tiedonhallintaan. Näin hallintoneuvosto auttaa varmistamaan, että komissiolla on käytössä tarvittavat rakenteet, prosessit ja hallinnolliset toimintapolitiikat, jotta komissio voi saavuttaa kollegion poliittisiin painopisteisiin sisältyvät tavoitteet ja hoitaa sille perussopimuksissa annetut tehtävät tehokkaasti ja tuloksellisesti.

2.3   KOMISSION VARAINHOITO

Komissiossa varainhoidon tehtävät ja vastuut on määritelty selkeästi (esim. varainhoitoasetuksessa), ja niitä sovelletaan asianmukaisesti. Hajautettu lähestymistapa perustuu selkeästi määriteltyihin vastuualueisiin ja pyrkimykseen luoda hallintokulttuuri, joka kannustaa virkamiehiä ottamaan vastuuta niistä toimista, joihin he voivat vaikuttaa. Heille myös annetaan vaikutusmahdollisuuksia omilla vastuualueillaan.

Komissio voi myös siirtää tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanon toimeenpanovirastoille. Menoja koskevia päätöksiä voidaan myös hallinnoida muun toimielimen tai elimen välityksellä tai yhdessä muun toimielimen tai elimen kanssa. Suurta osaa talousarviosta hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti rakennerahastojen ja maatalouden aloilla.

Talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä voidaan siirtää myös seuraaville tahoille:

| — | kansalliset toimistot; |
| --- | --- |

—

kansalliset toimistot;

| — | Euroopan investointipankkiryhmä; |
| --- | --- |

—

Euroopan investointipankkiryhmä;

| — | kolmannet maat; |
| --- | --- |

—

kolmannet maat;

| — | kansainväliset järjestöt (esim. Maailmanpankki tai Yhdistyneet kansakunnat); |
| --- | --- |

—

kansainväliset järjestöt (esim. Maailmanpankki tai Yhdistyneet kansakunnat);

| — | muut yhteisöt. |
| --- | --- |

—

muut yhteisöt.

Valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä pääjohtajat ovat vastuussa siitä, että resurssit käytetään moitteettoman varainhoidon mukaisesti. Kun valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät toteuttavat EU:n talousarviota, heidän on noudatettava varainhoitoasetuksen säännöksiä ja perustettava asianmukainen sisäisen valvonnan kehys. Sisäisen valvonnan tavoitteissa painotetaan muun muassa seuraavia asioita:

| — | toimien tehokkuus, vaikuttavuus ja taloudellisuus; |
| --- | --- |

—

toimien tehokkuus, vaikuttavuus ja taloudellisuus;

| — | varainhoidon valvonta ja petostentorjunta; |
| --- | --- |

—

varainhoidon valvonta ja petostentorjunta;

| — | lahjomattomuus ja etiikka; |
| --- | --- |

—

lahjomattomuus ja etiikka;

| — | henkilöresurssien hallinta; |
| --- | --- |

—

henkilöresurssien hallinta;

| — | luotettava raportointi; |
| --- | --- |

—

luotettava raportointi;

| — | viestintä; |
| --- | --- |

—

viestintä;

| — | varojen ja tietojen turvaaminen. |
| --- | --- |

—

varojen ja tietojen turvaaminen.

Kukin valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää sisäisen valvontajärjestelmän toteuttamisen valvonnassa ja seurannassa apuna yhtä tai kahta riskienhallinnasta ja sisäisestä valvonnasta vastaavaa ylemmän ja keskitason johtajaa. Komission keskusyksiköt antavat ohjeita ja neuvoja ja edistävät parhaita käytäntöjä.

Osana komission strategisen suunnittelun ja ohjelmoinnin kierrosta kunkin tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus toimista sekä toimintapolitiikan saavutuksista ja vuoden aikana saavutetuista tuloksista. Tulojen ja menojen hyväksyjä ilmoittaa vuotuisessa toimintakertomuksessa, että varat on käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että hän on ottanut käyttöön valvontamenettelyt, jotka antavat tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Komission tasolla EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus on tärkein väline, jolla komission kollegio ottaa poliittisen vastuun talousarvion hallinnoimisesta.

Komission tilinpitäjä vastaa keskitetysti kassanhallinnasta, takaisinperintämenettelyistä, julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien tilinpäätössääntöjen laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien validoinnista sekä komission tilinpäätöksen ja EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Komission kollegio hyväksyy tilinpäätöksen. Tilinpitäjän tehtävä on riippumaton toiminto, ja hän on päävastuussa komissiolle tehtävästä taloudellisesta raportoinnista. Myös komission sisäisen tarkastajan tehtävä on keskitetty, riippumaton toiminto. Sisäinen tarkastaja tarjoaa riippumatonta neuvontaa sekä antaa lausuntoja ja suosituksia komission, EU:n virastojen ja muiden riippumattomien elinten sisäisen valvonnan järjestelmien laadusta ja toiminnasta.

2.4   TULOSKEHYS

Vankkojen tuloskehysten täytäntöönpano on välttämätöntä, jotta varmistetaan tiukka keskittyminen tuloksiin, EU:n tuottamaan lisäarvoon ja EU:n ohjelmien moitteettomaan hallinnointiin. EU:n talousarvion tuloskehys on hyvin tarkasti määritelty, ja indeksitasoltaan tehokkain Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) valtioiden joukossa tulosbudjetointikehysten standardissa. EU:n talousarvion tuloskehys raportoi useista erilaisista ja eritasoisista strategisista tavoitteista, muista tavoitteista ja osatavoitteista, myös Eurooppa 2020 strategian ja muiden poliittisten painopisteiden osalta. Siinä on myös otettava huomioon toimintapolitiikkojen ja ohjelmien täydentävyys ja valtavirtaistaminen sekä jäsenvaltioiden keskeinen rooli EU:n talousarvion toteuttamisessa.

| — | Ohjelmien oikeusperustoissa esitetään niiden tavoitteet ja indikaattorit, ja komissio raportoi niistä vuosittain talousarvioesityksen liitteenä olevissa ohjelmaselvityksissä. Ohjelmaselvityksissä esitetään kaikki huolellisen ohjelmien valvonnan ja tulosmittauksen kannalta keskeiset tiedot, joita ovat 7-vuotiset rahoitussitoumukset, ohjelmien suorituskyvyn perustaso (politiikkatoimien lähtökohdat), päämäärät (jotka on määrä saavuttaa monivuotisen ohjelmakauden loppuun mennessä) sekä välitavoitteet. |
| --- | --- |

—

Ohjelmien oikeusperustoissa esitetään niiden tavoitteet ja indikaattorit, ja komissio raportoi niistä vuosittain talousarvioesityksen liitteenä olevissa ohjelmaselvityksissä. Ohjelmaselvityksissä esitetään kaikki huolellisen ohjelmien valvonnan ja tulosmittauksen kannalta keskeiset tiedot, joita ovat 7-vuotiset rahoitussitoumukset, ohjelmien suorituskyvyn perustaso (politiikkatoimien lähtökohdat), päämäärät (jotka on määrä saavuttaa monivuotisen ohjelmakauden loppuun mennessä) sekä välitavoitteet.

| — | Komissio edistää komission yksiköissä tuloksellisuuskulttuuria varmistaakseen, että resurssit kohdennetaan painopisteisiin ja että jokainen toimi tuottaa paljon hyviä tuloksia ja runsaasti lisäarvoa. Lisäksi komissio on viime vuosina kehittänyt toimintatapaa, jolla edistetään entistä parempaa tasapainoa sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden välillä. |
| --- | --- |

—

Komissio edistää komission yksiköissä tuloksellisuuskulttuuria varmistaakseen, että resurssit kohdennetaan painopisteisiin ja että jokainen toimi tuottaa paljon hyviä tuloksia ja runsaasti lisäarvoa. Lisäksi komissio on viime vuosina kehittänyt toimintatapaa, jolla edistetään entistä parempaa tasapainoa sääntöjen noudattamisen ja tuloksellisuuden välillä.

| — | EU:n talousarviota
  koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa annetaan kattavat tiedot EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarvio tukee unionin poliittisia painopisteitä, ja kerrotaan EU:n talousarviovarojen avulla saavutetuista tuloksista. Siinä tarkastellaan myös, miten komissio toimii pyrkiessään varmistamaan mahdollisimman korkeatasoisen talousarvio- ja varainhallinnon ja kehittämään sitä. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviota
  koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa annetaan kattavat tiedot EU:n talousarvion tuloksellisuudesta, hallinnoinnista ja suojaamisesta. Siinä selitetään, miten EU:n talousarvio tukee unionin poliittisia painopisteitä, ja kerrotaan EU:n talousarviovarojen avulla saavutetuista tuloksista. Siinä tarkastellaan myös, miten komissio toimii pyrkiessään varmistamaan mahdollisimman korkeatasoisen talousarvio- ja varainhallinnon ja kehittämään sitä.

| — | Euroopan tilintarkastustuomioistuin soveltaa järjestelmällistä ja perusteellista lähestymistapaa arvioidessaan budjetoinnin laatunäkökohtia, myös tuloksellisuusulottuvuutta, osana tavanomaisten vuosikertomusten sekä erityiskertomusten laadintaa. |
| --- | --- |

—

Euroopan tilintarkastustuomioistuin soveltaa järjestelmällistä ja perusteellista lähestymistapaa arvioidessaan budjetoinnin laatunäkökohtia, myös tuloksellisuusulottuvuutta, osana tavanomaisten vuosikertomusten sekä erityiskertomusten laadintaa.

Kaikki nämä osatekijät vahvistavat budjettivallan käyttäjän laajaa mahdollisuutta ottaa tuloksellisuus merkittävänä tekijänä huomioon seuraavaa vuotuista talousarviota koskevassa päätöksenteossa.

2.5   TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

EU:n tilinpäätösraportoinnin tärkein osa on integroitu talous- ja vastuuvelvollisuusraportointi, joka sisältää EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen, talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen (johon kuuluu myös varainhoitoasetuksen 247 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukainen arviointiraportti), vuotuisen sisäisen tarkastuskertomuksen, pitkän aikavälin ennusteen tulevista sisään- ja ulosvirtauksista seuraavien viiden vuoden ajalta ja kertomuksen vastuuvapauspäätösten seurannasta. Integroitu talous- ja vastuuvelvollisuusraportointi tarjoaa suurelle yleisölle vuosittain kattavan kuvan EU:n taloudesta ja toiminnasta.

EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä annetaan taloudelliset tiedot toimielinten, virastojen ja muiden elinten toiminnasta sekä suoriteperusteisen kirjanpidon että talousarvion näkökulmasta. Jäsenvaltioiden tilinpäätökset eivät sisälly tähän tilinpäätökseen.

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluu kaksi erillistä mutta toisiinsa yhteydessä olevaa osaa:

| a) | konsolidoitu tilinpäätös; ja |
| --- | --- |

a)

konsolidoitu tilinpäätös; ja

| b) | talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan kootut tiedot talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

b)

talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan kootut tiedot talousarvion toteuttamisesta.

Lisäksi EU:n konsolidoidun tilipäätöksen rinnalla julkaistaan ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” (Financial Statement Discussion and Analysis, FSDA), jossa esitetään yhteenveto tilinpäätökseen tehdyistä merkittävistä muutoksista ja tärkeimmistä suuntauksista ja selitetään keskeiset riskit ja epävarmuustekijät, jotka EU on kohdannut ja joihin sen on puututtava tulevaisuudessa.

Raportointi ja vastuuvelvollisuus komissiossa:

| Integroitu talous- ja vastuuvelvollisuusraportointi Varainhoitoasetuksen 247 artikla | — | EU:n konsolidoitu tilinpäätös |
| --- | --- | --- |

Integroitu talous- ja vastuuvelvollisuusraportointi Varainhoitoasetuksen 247 artikla

—

EU:n konsolidoitu tilinpäätös

| — | EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus (ml. raportointi EU:n varoja koskevasta arvioinnista) |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus (ml. raportointi EU:n varoja koskevasta arvioinnista)

| — | Vuotuinen sisäinen tarkastuskertomus |
| --- | --- |

—

Vuotuinen sisäinen tarkastuskertomus

| — | Pitkän aikavälin ennuste tulevista sisään- ja ulosvirtauksista seuraavien viiden vuoden ajalta |
| --- | --- |

—

Pitkän aikavälin ennuste tulevista sisään- ja ulosvirtauksista seuraavien viiden vuoden ajalta

| — | Kertomus vastuuvapauspäätösten seurannasta |
| --- | --- |

—

Kertomus vastuuvapauspäätösten seurannasta

Muut kertomukset

| — | Viestintäpaketti unionin tilaa koskevan keskustelun yhteydessä |
| --- | --- |

—

Viestintäpaketti unionin tilaa koskevan keskustelun yhteydessä

| — | Yleiskertomus EU:n toiminnasta |
| --- | --- |

—

Yleiskertomus EU:n toiminnasta

| — | Pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset |
| --- | --- |

—

Pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset

| — | Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta |
| --- | --- |

—

Selvitys varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta

2.6   ULKOINEN TARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISMENETTELY

Ulkoinen tarkastus

EU:n toimielinten (ja elinten) ulkopuolisena tilintarkastajana on Euroopan tilintarkastustuomioistuin, jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on kehittää osaltaan EU:n varainhoitoa, edistää vastuuvelvollisuutta ja läpinäkyvyyttä sekä toimia EU:n kansalaisten etuja edistävänä riippumattomana valvojana. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävä EU:n riippumattomana ulkoisena tarkastajana on varmistaa, että EU:n varat on kirjattu oikein, että ne on kerätty ja käytetty asianomaisten sääntöjen ja säännösten mukaisesti ja että rahalle on saatu vastinetta.

Osana toimintaansa tilintarkastustuomioistuin laatii Euroopan parlamentin neuvoston käyttöön seuraavat asiakirjat:

| 1) | yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia EU:n tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista; |
| --- | --- |

1)

yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia EU:n tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista;

| 2) | tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta; ja |
| --- | --- |

2)

tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta; ja

| 3) | erityiskertomukset, joissa käsitellään tiettyjä osa-alueita, sekä erityiset vuosikertomukset (esimerkiksi Euroopan kehitysrahastosta tai EU:n virastoista). |
| --- | --- |

3)

erityiskertomukset, joissa käsitellään tiettyjä osa-alueita, sekä erityiset vuosikertomukset (esimerkiksi Euroopan kehitysrahastosta tai EU:n virastoista).

Vastuuvapaus

Talousarvioprosessin viimeinen vaihe on vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää talousarvion toteuttamiseen kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. ”Vastuuvapauden myöntämisestä vastaava viranomainen” (neuvoston suosituksen perusteella päätöksen tekevä Euroopan parlamentti) vapauttaa komission (ja EU:n muut elimet) tietyn vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuusta. Parlamentti tarkastelee päätöksensä perustaksi EU:n konsolidoitua tilinpäätöstä, useita komission kertomuksia (EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus, kertomus vastuuvapauden myöntämistä koskevasta seurannasta edellisen varainhoitovuoden osalta sekä vuosikertomus vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle toimitetuista sisäisistä tarkastuksista) sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta, tarkastuslausumaa ja erityiskertomuksia. Parlamentti ottaa huomioon myös komission sille esitettyihin kysymyksiin ja muihin tietopyyntöihin antamat kirjalliset vastaukset sekä talousarviosta vastaavan komission jäsenen, merkittävimmistä menoaloista vastaavien komission jäsenten ja pääjohtajien sekä pääsihteerin kuulemiset Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnassa.

Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa johonkin seuraavista kolmesta tuloksesta: vastuuvapaus myönnetään, vastuuvapauden myöntämistä lykätään tai vastuuvapautta ei myönnetä. Lopullinen vastuuvapauden myöntämistä koskeva mietintö sisältää myös Euroopan parlamentin ja neuvoston komissiolle esittämät pyynnöt. Komissio laatii näiden pyyntöjen perusteella seurantakertomuksen, jossa esitetään konkreettiset toimet, jotka on jo toteutettu tai aiotaan toteuttaa.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2018 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 246 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen XIII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Euroopan komission tilinpitäjä

21. kesäkuuta 2019

VARAINHOITOVUODEN 2018 TÄRKEIMPIÄ TAPAHTUMIA

Unionin vuoden 2018 talousarvion toteuttaminen

Unionin vuoden 2018 talousarvion toteuttaminen

Vuodeksi 2018 hyväksytty talousarvio keskittyi kahteen unionin tärkeimpään painopisteeseen, jotka sisältyivät komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin tämän komission toimikauden alussa esittämiin kymmeneen painopisteeseen. Toinen koski niitä EU:n toimia, joilla pyritään vastaamaan monimutkaisesta geopoliittisesta ympäristöstä johtuviin uusiin haasteisiin. Näihin kuuluvat muun muassa muuttoliikkeen hallinta, EU:n ulkorajojen suojaaminen sekä EU:n kansalaisten turvallisuuden varmistaminen. Toisena keskeisenä tavoitteena olivat strategiset investoinnit ja kestävä kasvu. Tähän liittyvien toimien tavoitteena on tukea taloudellista yhteenkuuluvuutta ja luoda uusia työpaikkoja etenkin nuorille. Näiden kahden selkeän painopisteen lisäksi EU:n talousarviolla ja muilla rahoitusvälineillä tuettiin vuonna 2018 aiempaan tapaan viljelijöitä ja maaseudun kehittämistä sekä toimia, jotka liittyvät digitaalisten sisämarkkinoiden ja energiaunionin toteuttamiseen ja joiden tarkoituksena on syventää ja vahvistaa EU:n jäsenvaltioiden välisiä strategisia yhteyksiä ja verkostoja. Talousarviosta tuettiin edelleen EU:n ulkoista roolia tärkeänä taloudellisena ja poliittisena kumppanina sekä johtavana kansainvälisenä investoijana ja humanitaarisen avun antajana.

EU:n vuoden 2018 talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 173,1 miljardia euroa ja maksumäärärahat 156,7 miljardia euroa.

Lähes puolet talousarviosta (87,4 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoina) käytettiin älykkään ja osallistavan kasvun, työpaikkojen, kilpailukyvyn ja koheesion edistämiseen. Tähän sisältyy rahoitus tutkimukselle ja innovoinnille Horisontti 2020 puiteohjelmasta, koulutukselle Erasmus+ -ohjelmasta, pienille ja keskisuurille yrityksille COSME-ohjelmasta, Verkkojen Eurooppa väline, Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) takuurahasto, joka on Euroopan investointiohjelman toteuttamisväline, sekä jäsenvaltioiden ja alueiden välisen lähentymisen edistäminen Euroopan rakenne- ja investointirahaston kautta. Lisäksi EU:n talousarviosta myönnettiin tukea eurooppalaisille maanviljelijöille 44,4 miljardia euroa.

kasvun, työpaikkojen, kilpailukyvyn ja koheesion

eurooppalaisille maanviljelijöille

Talousarviota käytettiin myös unionin ulkorajojen vahvistamiseen sekä muuttoliike- ja pakolaiskriisin hallintaan rahoittamalla toimia, joihin kuuluivat muun muassa hätäapu, sisäiset siirrot, rajavalvonta ja pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden uudelleensijoittaminen, palauttaminen ja kotouttaminen. Talousarviosta jatkettiin myös niiden ohjelmien rahoittamista, joilla tuetaan oikeusvaltion ja perusoikeuksien suojaamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Näin voitiin varmistaa, että eurooppalaiset yhteiskunnat säilyvät osallistavina, vapaina ja oikeudenmukaisina.

ulkorajojen

muuttoliike- ja pakolaiskriisin

Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista

Yhdistyneen kuningaskunnan ero Euroopan unionista

Taustaa

Taustaa

Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettiin 23. kesäkuuta 2016 Euroopan unionin jäsenyyttä koskenut kansanäänestys, jossa kansalaisten enemmistö kannatti eroamista EU:sta. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti Eurooppa-neuvostolle 29. maaliskuuta 2017 virallisesti aikomuksestaan erota EU:sta ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (Euratom). Näin se käynnisti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisen menettelyn, joka koskee jäsenvaltion eroamista unionista.

Neuvotteluprosessi

Neuvotteluprosessi

Komissio julkaisi 19. maaliskuuta 2018 erosopimusluonnoksen, jossa selostettiin neuvottelujen etenemistä. Taloudellista selvitysratkaisua koskeva erosopimusluonnoksen osa sisältää EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvottelujen ensimmäisessä vaiheessa saavutettuun edistymiseen perustuvan oikeudellisen tekstin.

Marraskuun 14 päivänä 2018 julkaistiin yhteinen raportti, jossa ilmoitettiin neuvottelijoiden tasolla erosopimuksen koko tekstistä saavutetusta sopimuksesta ja luonnoksesta poliittiseksi julistukseksi kehyksestä Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevalle suhteelle. Tämä päivitetty ja sovittu erosopimusluonnos julkaistiin samana päivänä. Sopimusluonnoksen mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on valmis maksamaan kaikki nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ja aiempien rahoituskehysten mukaiset velvoitteensa ikään kuin se olisi edelleen jäsenvaltio, myös osuutensa unionin veloista ja ehdollisista veloista. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus hyväksyi erosopimusluonnoksen 14. marraskuuta ja Eurooppa-neuvosto hyväksyi sen 25. marraskuuta 2018. Neuvosto (50 artikla) hyväksyi 11. tammikuuta 2019 päätöksen erosopimuksen tekemisestä ja lähetti sen Euroopan parlamentille tämän suostumuksen saamiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä Eurooppa-neuvosto suostui 21. maaliskuuta 2019 SEUT-sopimuksen 50 artiklan mukaista menettelyä noudattaen lykkäämään Yhdistyneen kuningaskunnan eropäivämäärän 22. päivään toukokuuta 2019, mikäli Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone hyväksyisi erosopimuksen viimeistään 29. maaliskuuta 2019, ja 12. päivään huhtikuuta 2019, jos näin ei tapahtuisi (12). Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone ei kuitenkaan hyväksynyt erosopimusta 29. maaliskuuta 2019 mennessä. Näin ollen Eurooppa-neuvosto suostui 10. huhtikuuta 2019 – jälleen Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä – lykkäämään Yhdistyneen kuningaskunnan eroa 31 päivään lokakuuta 2019 (13). Eroamisen olisi tapahduttava sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona ratifiointimenettelyt on saatu päätökseen tai 1. marraskuuta 2019 sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Yhdistynyt kuningaskunta pysyy jäsenvaltiona uuteen eropäivään saakka, ja sillä on SEU-sopimuksen 50 artiklan mukaisesti täydet oikeudet ja velvollisuudet sekä oikeus milloin tahansa peruuttaa ilmoituksensa.

12

13

Taloudellinen selvitysratkaisu ja EU:n vuoden 2018 tilinpäätös

Taloudellinen selvitysratkaisu ja EU:n vuoden 2018 tilinpäätös

Taloudellisen selvitysratkaisun osalta 14. marraskuuta 2018 julkaistussa erosopimusluonnoksessa todettiin, että Yhdistynyt kuningaskunta maksaa kaikki nykyisen ja aiempien monivuotisten rahoituskehysten mukaiset velvoitteensa ikään kuin se olisi edelleen jäsenvaltio. Täsmällisemmin esitettynä erosopimusluonnoksessa todetaan, että Yhdistynyt kuningaskunta vastaa erityisesti osuudestaan:

| — | unionin talousarviositoumuksista ja unionin erillisvirastojen 31. joulukuuta 2020 maksamatta olevista määrärahoista – ks. erosopimusluonnoksen 140 artikla, |
| --- | --- |

—

unionin talousarviositoumuksista ja unionin erillisvirastojen 31. joulukuuta 2020 maksamatta olevista määrärahoista – ks. erosopimusluonnoksen 140 artikla,

| — | unionin 31. joulukuuta 2020 mennessä syntyneiden velkojen rahoituksesta tietyin poikkeuksin – ks. 142 artikla, |
| --- | --- |

—

unionin 31. joulukuuta 2020 mennessä syntyneiden velkojen rahoituksesta tietyin poikkeuksin – ks. 142 artikla,

| — | ennen eropäivää päätetyistä/hyväksytyistä rahoitustoimista syntyneistä unionin ehdollisista rahoitusveloista – ks. 143 ja 144 artikla; sekä |
| --- | --- |

—

ennen eropäivää päätetyistä/hyväksytyistä rahoitustoimista syntyneistä unionin ehdollisista rahoitusveloista – ks. 143 ja 144 artikla; sekä

| — | maksuista unionin vapauttamiseksi sellaisista ehdollisista veloista, jotka ovat seurausta unionin taloudellisia etuja koskevista oikeustapauksista (edellyttäen, että oikeudenkäynnin kohteen muodostavat seikat ovat tapahtuneen 31. joulukuuta 2020 mennessä) – ks. 147 artikla. |
| --- | --- |

—

maksuista unionin vapauttamiseksi sellaisista ehdollisista veloista, jotka ovat seurausta unionin taloudellisia etuja koskevista oikeustapauksista (edellyttäen, että oikeudenkäynnin kohteen muodostavat seikat ovat tapahtuneen 31. joulukuuta 2020 mennessä) – ks. 147 artikla.

Tätä tilinpäätöstä allekirjoitettaessa ja Yhdistyneen kuningaskunnan ratifioinnin puuttuessa tosiasiallinen eropäivämäärä ja eroamisen tapa (sopimuksella vai ilman sopimusta) ei vielä ole tiedossa. Nykyisen tilanteen perusteella eroprosessilla ei ole vaikutusta varainhoitovuotta 2018 koskevaan EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen.

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT (14)

14

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| TASE | 13 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 14 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 15 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 16 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 17 |
| --- | --- |

| 1. | TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TASEEN LIITETIEDOT | 30 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT | 57 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EHDOLLISET VELAT JA VARAT | 65 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET | 69 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAHOITUSRISKIN HALLINTA | 73 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT | 84 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT | 86 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDOINNIN LAAJUUS | 86 |
| --- | --- | --- |

9.

TASE

TASE

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| PITKÄAIKAISET VARAT | | | |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 446 | 405 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 11 185 | 10 745 |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset | 2.3 | 591 | 581 |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 65 231 | 59 980 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 26 006 | 25 022 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 416 | 611 |
| | | 103 875 | 97 344 |
| LYHYTAIKAISET VARAT | | | |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 4 168 | 8 655 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 23 968 | 24 005 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 24 248 | 11 755 |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 73 | 295 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.8 | 18 113 | 24 111 |
| | | 70 570 | 68 821 |
| VASTAAVAA YHTEENSÄ | | 174 444 | 166 165 |
| PITKÄAIKAISET VELAT | | | |
| Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet | 2.9 | (80 456 ) | (73 122 ) |
| Varaukset | 2.10 | (3 281 ) | (2 880 ) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (53 289 ) | (50 063 ) |
| | | (137 025 ) | (126 065 ) |
| LYHYTAIKAISET VELAT | | | |
| Varaukset | 2.10 | (852) | (659) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (2 617 ) | (6 850 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.12 | (32 227 ) | (39 048 ) |
| Menojäämät ja tuloennakot | 2.13 | (63 186 ) | (63 902 ) |
| | | (98 882 ) | (110 459 ) |
| VASTATTAVAA YHTEENSÄ | | (235 907 ) | (236 524 ) |
| NETTOVARAT | | (61 463 ) | (70 359 ) |
| Rahastot | 2.14 | 4 961 | 4 876 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (*1) | 2.15 | (66 424 ) | (75 234 ) |
| NETTOVARAT | | (61 463 ) | (70 359 ) |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

PITKÄAIKAISET VARAT

PITKÄAIKAISET VARAT

Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

446

446

405

405

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

11 185

11 185

10 745

10 745

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

2.3

2.3

591

591

581

581

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

65 231

65 231

59 980

59 980

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

26 006

26 006

25 022

25 022

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

416

416

611

611

103 875

103 875

97 344

97 344

LYHYTAIKAISET VARAT

LYHYTAIKAISET VARAT

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

4 168

4 168

8 655

8 655

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

23 968

23 968

24 005

24 005

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

24 248

24 248

11 755

11 755

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

73

73

295

295

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.8

2.8

18 113

18 113

24 111

24 111

70 570

70 570

68 821

68 821

VASTAAVAA YHTEENSÄ

VASTAAVAA YHTEENSÄ

174 444

174 444

166 165

166 165

PITKÄAIKAISET VELAT

PITKÄAIKAISET VELAT

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

2.9

2.9

(80 456 )

(80 456 )

(73 122 )

(73 122 )

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(3 281 )

(3 281 )

(2 880 )

(2 880 )

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(53 289 )

(53 289 )

(50 063 )

(50 063 )

(137 025 )

(137 025 )

(126 065 )

(126 065 )

LYHYTAIKAISET VELAT

LYHYTAIKAISET VELAT

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(852)

(852)

(659)

(659)

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(2 617 )

(2 617 )

(6 850 )

(6 850 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

2.12

2.12

(32 227 )

(32 227 )

(39 048 )

(39 048 )

Menojäämät ja tuloennakot

Menojäämät ja tuloennakot

2.13

2.13

(63 186 )

(63 186 )

(63 902 )

(63 902 )

(98 882 )

(98 882 )

(110 459 )

(110 459 )

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

(235 907 )

(235 907 )

(236 524 )

(236 524 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

Rahastot

Rahastot

2.14

2.14

4 961

4 961

4 876

4 876

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (*1)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

*1

2.15

2.15

(66 424 )

(66 424 )

(75 234 )

(75 234 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(61 463 )

(61 463 )

(70 359 )

(70 359 )

TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2018 | 2017 |
| TULOT | | | |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| BKTL-varat | 3.1 | 105 780 | 78 620 |
| Perinteiset omat varat | 3.2 | 22 767 | 20 520 |
| Alv-varat | 3.3 | 17 624 | 16 947 |
| Sakot | 3.4 | 6 740 | 4 664 |
| Varojen takaisinperintä | 3.5 | 2 215 | 1 879 |
| Muut | 3.6 | 3 312 | 10 376 |
| | | 158 438 | 133 006 |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| Rahoitustuotot | 3.7 | 3 115 | 1 845 |
| Muut | 3.8 | 1 379 | 1 332 |
| | | 4 494 | 3 177 |
| Tuotot yhteensä | | 162 932 | 136 183 |
| KULUT | | | |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 3.9 | | |
| Maataloustukirahasto | | (43 527 ) | (44 289 ) |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | | (13 149 ) | (11 359 ) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | | (30 230 ) | (17 650 ) |
| Euroopan sosiaalirahasto | | (11 935 ) | (7 353 ) |
| Muut | | (2 826 ) | (1 253 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | 3.10 | (17 551 ) | (15 738 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3.11 | (3 396 ) | (2 667 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3.11 | (4 016 ) | (4 115 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 3.11 | (3 569 ) | (1 478 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | 3.12 | (10 929 ) | (10 002 ) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | 3.13 | — | (3 544 ) |
| Rahoituskulut | 3.14 | (1 677 ) | (1 896 ) |
| Muut kulut | 3.15 | (6 208 ) | (6 756 ) |
| Kulut yhteensä | | (149 014 ) | (128 101 ) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | 13 918 | 8 082 |

milj. euroa

Liitetieto

2018

2017

TULOT

TULOT

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

BKTL-varat

BKTL-varat

3.1

3.1

105 780

105 780

78 620

78 620

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

3.2

3.2

22 767

22 767

20 520

20 520

Alv-varat

Alv-varat

3.3

3.3

17 624

17 624

16 947

16 947

Sakot

Sakot

3.4

3.4

6 740

6 740

4 664

4 664

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

3.5

3.5

2 215

2 215

1 879

1 879

Muut

Muut

3.6

3.6

3 312

3 312

10 376

10 376

158 438

158 438

133 006

133 006

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Rahoitustuotot

Rahoitustuotot

3.7

3.7

3 115

3 115

1 845

1 845

Muut

Muut

3.8

3.8

1 379

1 379

1 332

1 332

4 494

4 494

3 177

3 177

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

162 932

162 932

136 183

136 183

KULUT

KULUT

Jäsenvaltioiden toteuttamat

Jäsenvaltioiden toteuttamat

3.9

3.9

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

(43 527 )

(43 527 )

(44 289 )

(44 289 )

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

(13 149 )

(13 149 )

(11 359 )

(11 359 )

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

(30 230 )

(30 230 )

(17 650 )

(17 650 )

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

(11 935 )

(11 935 )

(7 353 )

(7 353 )

Muut

Muut

(2 826 )

(2 826 )

(1 253 )

(1 253 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

3.10

3.10

(17 551 )

(17 551 )

(15 738 )

(15 738 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3.11

3.11

(3 396 )

(3 396 )

(2 667 )

(2 667 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3.11

3.11

(4 016 )

(4 016 )

(4 115 )

(4 115 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

3.11

3.11

(3 569 )

(3 569 )

(1 478 )

(1 478 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

3.12

3.12

(10 929 )

(10 929 )

(10 002 )

(10 002 )

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

3.13

3.13

—

(3 544 )

(3 544 )

Rahoituskulut

Rahoituskulut

3.14

3.14

(1 677 )

(1 677 )

(1 896 )

(1 896 )

Muut kulut

Muut kulut

3.15

3.15

(6 208 )

(6 208 )

(6 756 )

(6 756 )

Kulut yhteensä

Kulut yhteensä

(149 014 )

(149 014 )

(128 101 )

(128 101 )

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

13 918

13 918

8 082

8 082

RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 13 918 | 8 082 |
| Toiminnan rahavirta | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | 104 | 99 |
| Poistot | 998 | 888 |
| Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) | — | — |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | 1 041 | 497 |
| Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | (947) | (3 557 ) |
| Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen | (12 299 ) | (745) |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | 222 | (130) |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | 7 334 | 5 891 |
| Varausten lisäys/(väheneminen) | 594 | 928 |
| Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | (1 007 ) | (438) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | (6 821 ) | (957) |
| Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) | (716) | (3 678 ) |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | (556) | (6 405 ) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa) | (4 396 ) | — |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | (71) | 3 |
| Investointien rahavirta | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | (1 583 ) | (1 687 ) |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen | (9) | (53) |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (1 811 ) | (3 190 ) |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | 7 | (22) |
| NETTORAHAVIRTA | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) | (5 998 ) | (4 474 ) |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa | 24 111 | 28 585 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa | 18 113 | 24 111 |

milj. euroa

2018

2017

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

13 918

13 918

8 082

8 082

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

Hankintamenon jaksottaminen

Hankintamenon jaksottaminen

104

104

99

99

Poistot

Poistot

998

998

888

888

Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen)

Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen)

—

—

Lainojen (lisäys)/väheneminen

Lainojen (lisäys)/väheneminen

1 041

1 041

497

497

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(947)

(947)

(3 557 )

(3 557 )

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

(12 299 )

(12 299 )

(745)

(745)

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

222

222

(130)

(130)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

7 334

7 334

5 891

5 891

Varausten lisäys/(väheneminen)

Varausten lisäys/(väheneminen)

594

594

928

928

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

(1 007 )

(1 007 )

(438)

(438)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

(6 821 )

(6 821 )

(957)

(957)

Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen)

Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen)

(716)

(716)

(3 678 )

(3 678 )

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(556)

(556)

(6 405 )

(6 405 )

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa)

(4 396 )

(4 396 )

—

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

(71)

(71)

3

3

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(1 583 )

(1 583 )

(1 687 )

(1 687 )

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

(9)

(9)

(53)

(53)

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(1 811 )

(1 811 )

(3 190 )

(3 190 )

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

7

7

(22)

(22)

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

(5 998 )

(5 998 )

(4 474 )

(4 474 )

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

24 111

24 111

28 585

28 585

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

18 113

18 113

24 111

24 111

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) | Muut rahastot | Käyvän arvon rahasto | Nettovarat |
| SALDO 31.12.2016 | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | (20) | 20 | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | — | — | (2) | (2) |
| Muut | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2016 tuloksesta | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 8 082 | — | — | 8 082 |
| SALDO 31.12.2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | (186) | 186 | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | — | — | (47) | (47) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Muut | 30 | (54) | — | (24) |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2017 tuloksesta | (556) | — | — | (556) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 13 918 | — | — | 13 918 |
| SALDO 31.12.2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |

milj. euroa

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä)

Muut rahastot

Käyvän arvon rahasto

Nettovarat

SALDO 31.12.2016

SALDO 31.12.2016

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

(20)

(20)

20

20

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Muut

Muut

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2016 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2016 tuloksesta

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

SALDO 31.12.2017

SALDO 31.12.2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

(186)

(186)

186

186

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Muut

Muut

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2017 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2017 tuloksesta

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

SALDO 31.12.2018

SALDO 31.12.2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1   OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EU:n kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 1046/2018 (15), jäljempänä ”varainhoitoasetus”.

15

Varainhoitoasetuksen 80 artiklan mukaisesti EU laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidoidaan yhdenmukaisella tavalla.

Euroopan unionin uusien ja tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Euroopan unionin uusien ja tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Tarkistettu Euroopan unionin tilinpäätössääntö, joka on voimassa 1. tammikuuta 2018 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Seuraavien komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen soveltamisesta tuli pakollista kuluvana vuonna:

| — | Tilinpäätössäännön nro 12 ”Työsuhde-etuudet” tarkistus: Tilinpitäjä hyväksyi tarkistetun tilinpäätössäännön nro 12 vuonna 2017. Tarkistus perustuu uuteen IPSAS 39 standardiin ”Työsuhde-etuudet”, joka julkaistiin heinäkuussa 2016. Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 12 ensimmäisellä soveltamisella ei ollut merkittäviä vaikutuksia EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen lukuun ottamatta vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista saatavien tappioiden tai voittojen kirjaamista. Tarkistetun tilinpäätössäännön mukaan ne on kirjattava suoraan nettovaroihin, kun aiempien vaatimusten mukaan ne otettiin huomioon ylijäämässä tai alijäämässä. |
| --- | --- |

—

Tilinpäätössäännön nro 12 ”Työsuhde-etuudet” tarkistus: Tilinpitäjä hyväksyi tarkistetun tilinpäätössäännön nro 12 vuonna 2017. Tarkistus perustuu uuteen IPSAS 39 standardiin ”Työsuhde-etuudet”, joka julkaistiin heinäkuussa 2016. Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 12 ensimmäisellä soveltamisella ei ollut merkittäviä vaikutuksia EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen lukuun ottamatta vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista saatavien tappioiden tai voittojen kirjaamista. Tarkistetun tilinpäätössäännön mukaan ne on kirjattava suoraan nettovaroihin, kun aiempien vaatimusten mukaan ne otettiin huomioon ylijäämässä tai alijäämässä.

Hyväksytty uusi tilinpäätössääntö, jota ei vielä sovellettu 31. joulukuuta 2018

EU:ssa ei ole sovellettu seuraavaa uutta tilinpäätössääntöä, jonka komission tilinpitäjä on hyväksynyt, mutta joka ei vielä ole voimassa:

| — | Uusi tilinpäätössääntö nro 20 ”Julkisen sektorin yhdistelyt” (voimassa 1. tammikuuta 2019 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta): IPSAS-standardiin 40 ”Julkisen sektorin yhdistelyt” perustuvassa tilinpäätössäännössä nro 20 annetaan julkisen sektorin yhdistelyn luokitus. Se perustuu kahteen eri tyyppiin riippuen siitä, toteutuuko transaktio yhteisessä valvonnassa vaiko ei: i) sulautuminen, jossa transaktio perustuu EU:hun yhdistetyn yhteisön kirjanpitoarvoihin; ja ii) hankinta, jossa transaktio perustuu EU:n hankkiman yhteisön käypään arvoon hankintapäivänä. Molempien osalta esitetään erilliset vaatimukset ja julkistamisen taso. Tämän tavoitteena on antaa EU:n tilinpäätöksen käyttäjille parempi käsitys vaikutuksista.
  Vaikutus EU:n tilinpäätökseen ensimmäisenä soveltamisvuotena riippuu siitä, toteuttaako EU kyseisenä ajankohtana julkisen sektorin yhdistelyjä koskevia transaktioita. |
| --- | --- |

—

Uusi tilinpäätössääntö nro 20 ”Julkisen sektorin yhdistelyt” (voimassa 1. tammikuuta 2019 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta): IPSAS-standardiin 40 ”Julkisen sektorin yhdistelyt” perustuvassa tilinpäätössäännössä nro 20 annetaan julkisen sektorin yhdistelyn luokitus. Se perustuu kahteen eri tyyppiin riippuen siitä, toteutuuko transaktio yhteisessä valvonnassa vaiko ei: i) sulautuminen, jossa transaktio perustuu EU:hun yhdistetyn yhteisön kirjanpitoarvoihin; ja ii) hankinta, jossa transaktio perustuu EU:n hankkiman yhteisön käypään arvoon hankintapäivänä. Molempien osalta esitetään erilliset vaatimukset ja julkistamisen taso. Tämän tavoitteena on antaa EU:n tilinpäätöksen käyttäjille parempi käsitys vaikutuksista.

Vaikutus EU:n tilinpäätökseen ensimmäisenä soveltamisvuotena riippuu siitä, toteuttaako EU kyseisenä ajankohtana julkisen sektorin yhdistelyjä koskevia transaktioita.

1.2   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EU on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n tilinpäätössäännössä nro 1 (”Tilinpäätös”), ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.3   KONSOLIDOINTI

KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (eli EU:n toimielimet, mukaan lukien komissio, ja EU:n virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on EU:n tilinpäätöksen liitetiedossa 9. Siihen sisältyy nykyisin 52 määräysvallassa olevaa yhteisöä ja 1 osakkuusyritys. Yhteisöjä, jotka kuuluvat konsolidoinnin piiriin mutta joilla on vähäinen merkitys EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä, ei tarvitse konsolidoida tai arvostaa pääomaosuusmenetelmällä, jos se veisi kohtuuttomasti aikaa tai aiheuttaisi liian suuret kustannukset EU:lle. Kyseiset ”vähämerkityksiset yhteisöt” luetellaan erikseen liitetiedossa 9. Vuonna 2018 vähämerkityksisiksi luokiteltiin 7 yhteisöä.

9

9

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joista EU saa tai sillä on oikeus saada vaihtuvia etuja toimintaan osallistumisesta. EU voi vaikuttaa kyseisten etujen luonteeseen ja määrään käyttämällä määräysvaltaansa yhteisössä. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa, ja sen on liityttävä yhteisön relevantteihin toimintoihin. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat EU:ssa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen EU:n talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. Kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (Euroopan keskuspankkia lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan EU:n yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä (EHTY) pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näihin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestely on sopimus, jonka mukaisesti EU:lla ja yhdellä tai useammalla osapuolella on yhteinen määräysvalta. Yhteinen määräysvalta on sopimukseen perustuva, tiettyä järjestelyä koskeva jaettu määräysvalta. Se on olemassa vain silloin, kun asianomaisia toimintoja koskevat päätökset edellyttävät määräysvallan jakavien osapuolten yksimielistä suostumusta. Yhteisjärjestelyt voivat olla joko yhteisiä toimia tai yhteisyrityksiä. Jos yhteisjärjestely on rakenteeltaan erillinen yksikkö ja yhteisjärjestelyn osapuolilla on järjestelyn nettovaroja koskevia oikeuksia, kyseinen yhteisjärjestely luokitellaan yhteisyritykseksi. Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4). Jos osapuolilla on järjestelyyn liittyen omaisuuseriä koskevia oikeuksia ja velkoja koskevia velvoitteita, kyseinen yhteisjärjestely luokitellaan yhteiseksi toimeksi. EU kirjaa tilinpäätökseensä yhteisiä toimia koskevista osuuksista seuraavat erät: EU:n varat, velat, tulot ja menot sekä EU:n osuus yhteisistä varoista, veloista, tuloista ja menoista.

1.5.4

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa EU:lla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos EU:lla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4).

1.5.4

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi EU:n henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa.

1.4   LAATIMISPERUSTA

LAATIMISPERUSTA

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.4.1   
  Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Jos ei toisin mainita, tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toiminta- ja raportointivaluutta.

Transaktiot ja saldot

Transaktiot ja saldot

Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin ei-monetaarisiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2018 | 31.12.2017 | Valuutta | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,3014 | 4,177 |
| CZK | 25,7240 | 25,5350 | RON | 4,6635 | 4,6585 |
| DKK | 7,4673 | 7,4449 | SEK | 10,2548 | 9,8438 |
| GBP | 0,8945 | 0,8872 | CHF | 1,1269 | 1,1702 |
| HRK | 7,4125 | 7,4400 | JPY | 125,8500 | 135,01 |
| HUF | 320,9800 | 310,3300 | USD | 1,145 | 1,1993 |

Valuutta

31.12.2018

31.12.2017

Valuutta

31.12.2018

31.12.2017

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,3014

4,3014

4,177

4,177

CZK

CZK

25,7240

25,7240

25,5350

25,5350

RON

RON

4,6635

4,6635

4,6585

4,6585

DKK

DKK

7,4673

7,4673

7,4449

7,4449

SEK

SEK

10,2548

10,2548

9,8438

9,8438

GBP

GBP

0,8945

0,8945

0,8872

0,8872

CHF

CHF

1,1269

1,1269

1,1702

1,1702

HRK

HRK

7,4125

7,4125

7,4400

7,4400

JPY

JPY

125,8500

125,8500

135,01

135,01

HUF

HUF

320,9800

320,9800

310,3300

310,3300

USD

USD

1,145

1,145

1,1993

1,1993

1.4.2   
  Arvioiden käyttäminen

Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat, aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen sekä rahoitusvälineitä koskevissa liitetiedoissa esitetyt määrät. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon.

1.5   TASE

TASE

1.5.1   
  Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (3–11 vuotta). Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Menot liittyvät pelkästään omaisuuserän kehitysvaiheeseen. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.5.2   
  Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan, rakentamiseen tai siirtämiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että EU saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää niiden arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4–10 % |
| Avaruusresurssit | 8–25 % |
| Koneet ja kalusto | 10–25 % |
| Irtaimisto ja ajoneuvot | 0–25 % |
| Tietokonelaitteet | 25–33 % |
| Muut | 10–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

Rakennukset

4–10 %

4–10 %

Avaruusresurssit

Avaruusresurssit

8–25 %

8–25 %

Koneet ja kalusto

Koneet ja kalusto

10–25 %

10–25 %

Irtaimisto ja ajoneuvot

Irtaimisto ja ajoneuvot

0–25 %

0–25 %

Tietokonelaitteet

Tietokonelaitteet

25–33 %

25–33 %

Muut

Muut

10–33 %

10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Vuokraus

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin EU:lle. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Koron osuus rahoitusleasingmaksusta kirjataan kuluksi vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) rahoitusvelkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana siten, että jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Käyttöleasingin maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.5.3   
  Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.5.4   
  Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Sijoitukset, jotka käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, kirjataan alun perin hankintamenoon. Myöhemmin tätä kirjanpitoarvoa lisätään tai vähennetään, jotta voidaan arvostaa EU:n osuus sijoittajan ylijäämästä tai alijäämästä hankintapäivämäärän jälkeen. EU:n osuus sijoittajan ylijäämästä tai alijäämästä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja EU:n osuus sijoittajan pääoman muutoksista kirjataan nettovaroihin sisältyviin rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus taloudellisista voitoista, tappioista, rahastojen muutoksista, arvon alentumisesta ja osingoista) muodostavat sijoituksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöslaskelmissa tilinpäätöspäivänä. Sijoituksesta saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa.

Jos EU:n osuus kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää käyttäen käsiteltävän sijoituksen tuottamista tappioista on yhtä suuri kuin sen omistusosuus sijoituksesta tai ylittää tämän, EU ei merkitse lisätappioita taseeseensa (”taseeseen merkitsemättömät tappiot”). Kun EU:n osuus on pienentynyt nollan suuruiseksi, lisätappioita otetaan huomioon ja velkaa kirjataan vain siihen määrään asti kuin EU:lla on oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite tai se on suorittanut maksuja osakkuus- tai yhteisyrityksen puolesta.

Jos arvon alentuminen voidaan osoittaa, omaisuuserät kirjataan alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

1.5.3

EU ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään tämän vuoksi myytävissä olevina rahoitusvaroina.

Osakkuusyrityksiä ja yhteisyrityksiä, joiden katsotaan olevan vähämerkityksisiä, ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EU:n rahoitusosuudet kyseisissä yhteisöissä kirjataan kuluksi asianomaisella tilikaudella.

1.5.5   
  Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Luokittelu

Luokittelu

EU luokittelee rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa tai siinä tapauksessa, että alkuperäisen luotonantajan oikeudet ovat siirtyneet EU:lle sen suoritettua maksun takaussopimuksen mukaisesti. Maksut, jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan lyhytaikaisiksi varoiksi. Maksut, jotka erääntyvät yli 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan pitkäaikaisiksi varoiksi. Lainoihin ja muihin saamisiin sisältyvät määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka EU aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. EU:lla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2018.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin EU aikoo luovuttaa ne. Sijoitukset yhteisöihin, joita ei ole konsolidoitu ja joita ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen sekä muut oman pääoman tyyppiset sijoitukset (esimerkiksi riskipääomatoimet) luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan silloin, kun raha talletetaan rahoituslaitokseen tai siirretään lainanottajille. Rahoitusvälineet kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta eli saadun vastikkeen käypä arvo, paitsi jos kyseisen rahoitusinstrumentin käyvästä arvosta saadaan näyttöä vertaamalla sitä muihin saman instrumentin todettavissa oleviin sen hetkisiin markkinatapahtumiin taikka sellaisen arvostusmenetelmän perusteella, jonka muuttujat sisältävät vain seurattavissa olevilta markkinoilta saatuja tietoja (esimerkiksi tietyt johdannaissopimukset). Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Myönnetyt lainat arvostetaan nimellisarvoon, jota pidetään lainan käypänä arvona. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

—

EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

| — | Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa. |
| --- | --- |

—

Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa.

| — | Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvälineet poistetaan taseesta, kun EU:lla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun EU on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Myöhempi arvostaminen

| a) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. |
| --- | --- |

a)

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

| b) | Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

b)

Lainat ja muut saamiset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

| c) | Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia. |
| --- | --- |

c)

Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia.

| d) | Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy. |
| --- | --- |

d)

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita, arvopaperi on noteeraamaton tai kyseessä on OTC-johdannainen, EU määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Riskipääomarahastoihin tehdyt sijoitukset, jotka on luokiteltu myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi ja joilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, arvostetaan osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon, jonka katsotaan vastaavan niiden käypää arvoa.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja tappio kirjataan ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin. EU arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut.

a)   Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

b)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti.

1.5.6   
  Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvioista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka EU maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EU:lle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) voi johtaa ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Myöhempinä tilinpäätöspäivinä ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

Muut jäsenvaltioille suoritettavat ennakot, joilla EU korvaa jäsenvaltioille ennakkomaksut, jotka ne ovat suorittaneet tuensaajille (ml. yhteistyössä hallinnoitavat rahoitusvälineet) kirjataan varoiksi ja merkitään kirjanpidossa ennakkomaksuiksi. Myöhemmin muut ennakot jäsenvaltioille arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty kohtuullisten ja perusteltavissa olevien oletusten pohjalta muodostettu paras arvio lopullisille tuensaajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista.

EU:n rahoitusosuudet Euroopan kehitysrahaston tai muiden konsolidoinnin ulkopuolisten yhteisöjen erityisrahastoihin luokitellaan myös ennakkomaksuiksi, koska niiden tarkoituksena on tarjota erityisrahastolle käteisvaroja, jotta se voisi rahoittaa tavoitteissaan määriteltyjä erityistoimia. EU:n rahoitusosuudet erityisrahastoihin arvostetaan EU:n rahoitusosuuden alkuperäiseen määrään, josta vähennetään tukikelpoiset menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät), jotka ovat syntyneet erityisrahastolle raportointikauden aikana ja jotka on kohdennettu EU:n rahoitusosuuteen asianomaisen sopimuksen mukaisesti.

1.5.8   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

EU:n tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Tämän vuoksi tilinpäätöstä laadittaessa saamisten määritellään syntyvän vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevien rahamäärien muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Viimeksi mainitut transaktiot ovat sellaisia, joissa EU saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa (esimerkiksi omiin varoihin liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusvälineiden määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi, ja niiden määrä lasketaan vastaavasti (ks. liitetieto 1.5.5). Rahoitusvälineitä koskeviin liitetietoihin, jotka liittyvät saamisiin vaihtoon perustuvista transaktioista, sisältyvät vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat tulojäämät ja menoennakot, koska ne ovat vähäisiä. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta.

1.5.5

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Kerrytettävissä olevien rahamäärien arvon alentuminen todetaan muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden osalta silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei EU pysty perimään kaikkia kerrytettävissä olevia rahamääriä muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä. Määrät, jotka esitetään muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevina rahamäärinä, eivät ole rahoitusvälineitä, koska ne eivät perustu sopimukseen, joka synnyttää rahoitusvelan tai oman pääoman ehtoisen instrumentin. Tästä huolimatta muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevat rahamäärät esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa tarpeen mukaan yhdessä vaihtoon perustuvista transaktioista syntyvien saamisten kanssa.

1.5.14

1.5.9   
  Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä varoitusajalla maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset.

1.5.10   
  Työsuhde-etuudet

Työsuhde-etuudet

Työsuhde-etuuksia koskevia tilinpäätösperiaatteita on päivitetty tarkistetun tilinpäätössäännön nro 12 ”Työsuhde-etuudet” vaatimusten mukaisesti. Tarkistettu tilinpäätössääntö on voimassa 1. tammikuuta 2018 tai sen jälkeen alkaneiden tilikausien osalta, ja se perustuu heinäkuussa 2016 julkaistuun uuteen IPSAS 39 standardiin (Työsuhde-etuudet). Tärkein tilinpäätössäännön nro 12 tarkistuksesta aiheutuva muutos on se, että vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot esitetään nettovarojen muutoksina eikä tuotto- ja kululaskelmassa.

Etuuspohjaisten järjestelyjen kirjanpitokäsittely on monimutkaista, koska velvoitteen määrittämiseen tarvitaan vakuutusmatemaattisia oletuksia ja harkintaan perustuvia ratkaisuja. Soveltaessaan tarkistettua tilinpäätössääntöä EU on arvioinut uudelleen käytettyjä harkintaan perustuvia ratkaisuja erityisesti työntekijöihin kohdistuvan etuuden lopullisten kustannusten arvioinnin osalta. Tämän seurauksena vahvistettiin, että työntekijän arvioitua aktiivista palveluksessaoloaikaa on asianmukaista käyttää perustana määritettäessä palveluksessaoloaikojen etuuksia. Etuudet, joihin EU:n työntekijöillä on oikeus, myönnetään yhdestä yhteisestä järjestelmästä, joka on jaettu kahteen alajärjestelmään. Etuuksia on kohdeltava samalla tavalla, jotta tilanteesta esitetään tasapuolinen kuva ja jotta esitetty kuva vastaa taloudellista todellisuutta.

EU tarjoaa työntekijöille tiettyjä etuuksia (palkat ja sosiaaliturva). Kirjanpidossa nämä on luokiteltava lyhytaikaisiin työsuhde-etuuksiin ja työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin.

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet ovat etuuksia, jotka on määrä maksaa viimeistään 12 kuukauden kuluttua sen raportointikauden päättymisestä, jonka aikana työntekijät tekivät työsuorituksen. Tällaisia etuuksia ovat esimerkiksi palkat, vuosilomat, palkalliset sairauslomat ja muut lyhytaikaiset korvaukset. Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet kirjataan kuluiksi, kun asianomainen työsuoritus tehdään. Velkaa kirjataan siihen määrään asti, joka todennäköisesti maksetaan, jos EU:lla on työntekijän aiemman työsuorituksen seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen maksuvelvoite ja velvoite on arvioitavissa luotettavasti.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet

Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet

EU myöntää työntekijöille tiettyjä työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia, joita ovat muun muassa vanhuus-, perhe- ja työkyvyttömyyseläkkeet sekä sairausvakuutus (ks. liitetieto 2.9).

2.9

EU tarjoaa henkilöstölleen työsuhteen päättymisen jälkeisen etuusjärjestelmän, johon sisältyvät seuraavat:

| i) | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä (Pension Scheme of European Officials, PSEO): Tästä laskennallisesti rahoitetusta (16) järjestelmästä myönnetyt etuudet liittyvät vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeisiin sekä perhe-etuuksiin tai kuolemaan ennen eläkkeelle jäämistä. Etuuksia sovelletaan EU:n toimielimissä, virastoissa ja muissa EU:n elimissä työskenteleviin tai työskennelleisiin työntekijöihin tai menehtyneiden virkamiesten tai eläkkeensaajien perheenjäseniin. Henkilöstö maksaa palkastaan kolmanneksen näiden etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista. |
| --- | --- |

i)

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä (Pension Scheme of European Officials, PSEO): Tästä laskennallisesti rahoitetusta (16) järjestelmästä myönnetyt etuudet liittyvät vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeisiin sekä perhe-etuuksiin tai kuolemaan ennen eläkkeelle jäämistä. Etuuksia sovelletaan EU:n toimielimissä, virastoissa ja muissa EU:n elimissä työskenteleviin tai työskennelleisiin työntekijöihin tai menehtyneiden virkamiesten tai eläkkeensaajien perheenjäseniin. Henkilöstö maksaa palkastaan kolmanneksen näiden etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista.

16

| ii) | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): EU tarjoaa tämän järjestelmän mukaisesti terveydenhuollon Euroopan komission, toimielinten, virastojen ja muiden elinten henkilöstölle korvaamalla sairauskulut. Etuudet, jotka myönnetään tästä järjestelmästä muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (kuten eläkeläiset ja orvot), luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. |
| --- | --- |

ii)

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): EU tarjoaa tämän järjestelmän mukaisesti terveydenhuollon Euroopan komission, toimielinten, virastojen ja muiden elinten henkilöstölle korvaamalla sairauskulut. Etuudet, jotka myönnetään tästä järjestelmästä muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (kuten eläkeläiset ja orvot), luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”.

Lisäksi EU tarjoaa työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia EU:n toimielinten jäsenille erillisten eläkejärjestelmien välityksellä. Nämä esitetään kohdassa ”Muut eläke-etuusjärjestelmät”. Näiden järjestelmien mukaisesti EU tarjoaa eläke-etuuksia komission, unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, neuvoston, Euroopan parlamentin, oikeusasiamiehen, tietosuojavaltuutetun ja virkamiestuomioistuimen jäsenille. EU tarjoaa sairausvakuutusturvan EU:n toimielinten jäsenille yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän kautta.

Edellä mainitut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet luokitellaan EU:n etuuspohjaisiksi velvoitteiksi. Ne lasketaan tilinpäätöspäivänä arvioimalla työntekijöiden tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien aikana ansaitsemien tulevien etuuksien määrä, diskonttaamalla kyseinen määrä ja vähentämällä järjestelyn mahdollisten varojen käypä arvo. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvo lasketaan vuosittain soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

EU:n henkilöstölle myönnettävät työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet sisällytetään yhteen yhteiseen järjestelmään, joka kattaa sekä eläkejärjestelmän (PSEO) että sairausvakuutusjärjestelmän (JSIS). Oikeus JSIS-järjestelmän mukaiseen vakuutusturvaan edellyttää oikeutta PSEO-järjestelmän mukaiseen suojaan. Tämän henkilöstösäännöissä vahvistetun yhden yhteisen järjestelmän mukaan tietyt oikeudet, kuten oikeus siirrettyyn tai vähennettyyn eläkkeeseen PSEO-järjestelmän nojalla, saavutetaan 10 vuoden palveluksessaolon jälkeen. Työntekijän tämän jälkeen palveluksessaoloaikanaan yhdessä yhteisessä järjestelmässä ansaitsemat oikeudet ovat kuitenkin selvästi suuremmat kuin edellä tarkoitetut ensimmäiset oikeudet, kuten vuosittain karttuvat eläkeoikeudet osoittavat.

Sekä EU:n tilinpäätössäännössä nro 1 että IPSAS-standardien käsitteellisessä viitekehyksessä todetaan, että tilinpäätösraportoinnin laadullisiin ominaisuuksiin kuuluu todenmukaisen kuvan antaminen, mikä edellyttää tilien perustana olevien toimien taloudellisen sisällön kuvaamista. Jotta näin voidaan toimia, aiheutunut rahoituskustannus kerrytetään tasaerinä henkilöstön arvioidun aktiivisen palveluksessaoloajan aikana. Kyseinen kausi alkaa päivästä, jona työntekijän työsuoritus johtaa ensimmäistä kertaa etuuksiin järjestelmän nojalla (riippumatta siitä, onko etuuksien ehtona työsuorituksen jatkuminen), ja päättyy päivään, jona työntekijän työsuorituksen jatkumisesta ei aiheudu huomattavaa määrää uusia etuuksia järjestelmän nojalla, lukuun ottamatta myöhempiä palkankorotuksia. Tätä menetelmää sovelletaan johdonmukaisesti etuuksiin, jotka myönnetään yhdestä yhteisestä järjestelmästä.

Etuuspohjaisen nettovelan uudelleenarvostukset kattavat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot sekä järjestelyn varojen tuotot, ja ne kirjataan välittömästi nettovaroihin.

EU kirjaa nettokorkokulut (tuotot) ja muut etuuspohjaisiin järjestelyihin liittyvät kulut tuotto- ja kululaskelman kohtaan ”Henkilöstö- ja eläkekulut”.

Jos tarjottuja etuuksia muutetaan tai rajoitetaan, aiempaan työsuoritukseen liittyviin etuuksiin tästä aiheutuva muutos tai rajoituksesta aiheutuva voitto tai tappio kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot ja tappiot kirjataan, kun velvoite täytetään. Aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan.

1.5.11   
  Varaukset

Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EU:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

Tappiollisia sopimuksia koskevat varaukset arvostetaan sopimuksen päättämisen arvioitujen kustannusten nykyarvoon tai sopimuksen jatkamisen arvioitujen nettokustannusten nykyarvoon sen mukaan, kumpi niistä on pienempi.

1.5.12   
  Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat) tai rahoitusvakuuksiin liittyviksi veloiksi.

Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.5

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu preemio. Myöhemmin rahoitusvakuuksiin liittyvät velat arvostetaan parhaan arvion mukaan odotettavissa olevista menoista rahoitusvakuuksiin liittyvän velan täyttämiseksi tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet jaksotukset, sen mukaan kumpi näistä määristä on suurempi. Euroopan unioni kirjaa rahoitusvakuuksiin liittyvät velat saatuaan vakuuden myöntämistä koskevan vastikkeen, eli markkinaehtoisesti, tai kun käypä arvo voidaan luotettavasti arvioida. Jos täysin vastaavalle vakuussopimukselle ei ole toimivia markkinoita, EU esittää annetun vakuuden ehdollisena velkana (ks. liitetieto 1.7.2) tai kun on todennäköisempää, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä, EU kirjaa varauksen (ks. liitetieto 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Rahoitusvelat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

EU:n erityisrahastot, joiden katsotaan kuuluvan komission operatiiviseen toimintaan, kirjataan komission tileihin ja konsolidoidaan EU:n tilinpäätökseen. Näin ollen muiden rahoittajien rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin täyttävät muista kuin vaihtoon perustuvista ehtoja sisältävistä transaktioista saatavien tulojen edellytykset, ja ne esitetään rahoitusvelkoina siihen asti, kun siirrettyihin rahoitusosuuksiin liittyvät ehdot ovat täyttyneet eli tukikelpoiset menot ovat syntyneet erityisrahastolle. Erityisrahaston tehtävänä on rahoittaa erityishankkeita ja palauttaa jäljellä olevat varat toiminnan päätyttyä. Tilinpäätöspäivänä jäljellä olevat rahoitusosuuksiin liittyvät velat arvostetaan saatujen rahoitusosuuksien määrään, josta vähennetään erityisrahastolle aiheutuneet menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät). Raportointia varten nettomenot kohdennetaan muiden rahoittajien rahoitusosuuksiin 31. joulukuuta mennessä maksettujen nettorahoitusosuuksien suhteessa. Rahoitusosuuksien kohdentaminen on vain suuntaa antava. Kun erityisrahasto lopetetaan, erityisrahaston hallintoneuvosto päättää jäljellä olevien varojen lopullisesta jakamisesta.

1.5.13   
  Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista on maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta (muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot). Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14   
  Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6   TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1   
  Tulot

Tulot

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Suurin osa EU:n tuloista saadaan muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista:

Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty osuus, jonka jäsenvaltiot saavat pidättää kantokuluina. Lisäksi kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta:

| a) | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi; |
| --- | --- |

a)

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi;

| b) | tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (perussopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus.

Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään kerrytettävissä olevan rahamäärän kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan kerrytettävissä olevaksi rahamääräksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, kerrytettävissä olevaa rahamäärää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut alustavasti maksettuja sakkoja erillisessä rahastossa (BUFI). Varat sijoitetaan rahoitusvälineisiin.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja kulut

Korkotuotot ja kulut

Korkotuotot ja kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan EU arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusvälineen kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot

Osinkotuotot ja vastaavien voitonjakojen tuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2   
  Menot

Menot

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot ovat tyypillisiä EU:lle, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka EU on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EU vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi tilinpäätöspäivänä tarjottuun palveluun liittyvät kustannukset sen ajanjakson aikana, jona lasku ei ole vielä saatu eikä hyväksyä, arvioidaan ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.7   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1   
  Ehdolliset varat

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2   
  Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EU:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

1.8   RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EU kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että varainhoitovuoden taloudellista tulosta oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanrahan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EU:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (EU:lla ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta EU:n toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat EU:n yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa EU:n päivittäistä toimintaa.

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja ei ole sisällytetty investointien rahavirtaan. Tavoitteena on esittää vain EU:n varsinaiset investoinnit.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

VARAT

2.1   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| milj. euroa |
| --- |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto | 940 |
| Lisäykset | 152 |
| Luovutukset | (16) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | (2) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto | 1 073 |
| Kertyneet poistot 31.12.2017 | (535) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (105) |
| Palautuneet poistot | 1 |
| Luovutukset | 13 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | — |
| Muut muutokset | (1) |
| Kertyneet poistot 31.12.2018 | (627) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2018, netto | 446 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2017, netto | 405 |

milj. euroa

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto

940

940

Lisäykset

Lisäykset

152

152

Luovutukset

Luovutukset

(16)

(16)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

(2)

(2)

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto

1 073

1 073

Kertyneet poistot 31.12.2017

Kertyneet poistot 31.12.2017

(535)

(535)

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(105)

(105)

Palautuneet poistot

Palautuneet poistot

1

1

Luovutukset

Luovutukset

13

13

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

—

Muut muutokset

Muut muutokset

(1)

(1)

Kertyneet poistot 31.12.2018

Kertyneet poistot 31.12.2018

(627)

(627)

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, netto

446

446

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, netto

405

405

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Avaruusresurssien luokka kattaa käyttöomaisuushyödykkeet, jotka liittyvät EU:n kahteen avaruusohjelmaan: maailmanlaajuiset satelliittinavigointijärjestelmät (Galileo ja EGNOS) ja Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus). Avaruusjärjestelmien resurssit, jotka eivät vielä ole toiminnassa, sisältyvät keskeneräisiin hankintoihin.

Galileo-järjestelmään lisättiin vuonna 2018 neljä uutta satelliittia, joten siihen kuuluu 22 satelliittia. Galileo-järjestelmän toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden (sekä satelliitit että maa-asemat) arvo poistojen jälkeen oli 2 410 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2018 (2 276 miljoonaa euroa vuonna 2017). Jäljellä olevia keskeneräisiä hankintoja oli 1 324 miljoonaa euroa (1 026 miljoonaa euroa vuonna 2017). Niihin sisältyi neljä heinäkuun 2018 aikana avaruuteen lähetettyä satelliittia, joiden testaus kiertoradalla ei ollut vielä päättynyt tilinpäätöspäivänä. Galileo-järjestelmän kehitystyö jatkuu niin kauan että täysi toimintakapasiteetti saavutetaan. Järjestelmän valmistuttua siihen kuuluu 24 toiminnassa olevaa satelliittia ja 6 varasatelliittia.

Copernicus-ohjelman osalta kaksi uutta satelliittia (Sentinel 5P ja 3B) aloittivat toimintansa vuonna 2018 viiden muun jo toiminnassa olleen satelliitin lisäksi, ja Copernicuksen toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden arvo poistojen jälkeen oli 1 455 miljoonaa euroa (1 140 miljoonaa euroa vuonna 2017). Lisäksi keskeneräisiin hankintoihin kirjattiin vuonna Copernicus-satelliittien osalta 1 207 miljoonaa euroa (1 443 miljoonaa euroa vuonna 2017).

Avaruusresurssien otsakkeeseen on sisällytetty myös Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) maainfrastruktuuriin liittyviä käyttöomaisuushyödykkeitä 52 miljoonan euron arvosta (67 miljoonaa euroa vuonna 2017). Lisäksi EGNOS-järjestelmän omaisuuseriä kirjattiin keskeneräisiin hankintoihin 130 miljoonaa euroa (52 miljoonaa euroa vuonna 2017).

EU:n avaruusohjelmiin liittyviä omaisuuseriä on rakennettu Euroopan avaruusjärjestön (ESA) avustuksella.

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

| milj. euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Avaruusresurssit | Koneet ja kalusto | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut | Rahoitusleasingsopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Lisäykset | 38 | 14 | 48 | 13 | 55 | 20 | 10 | 1 311 | 1 509 |
| Luovutukset | (39) | (0) | (22) | (10) | (103) | (5) | (9) | (8) | (196) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 202 | 982 | 0 | 0 | 5 | 3 | (170) | (1 023 ) | 0 |
| Muut muutokset | (31) | 0 | 17 | 0 | 2 | 0 | 1 | 0 | (11) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Kertyneet poistot 31.12.2017 | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (180) | (561) | (47) | (19) | (63) | (34) | (98) | | (1 003 ) |
| Palautetut poistot | — | — | 0 | 0 | 5 | 0 | — | | 6 |
| Luovutukset | 10 | 0 | 14 | 9 | 96 | 5 | 7 | | 142 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | (74) | — | (0) | (0) | (5) | (0) | 79 | | — |
| Muut muutokset | 0 | (0) | (5) | (0) | (1) | (0) | (1) | | (7) |
| Kertyneet poistot 31.12.2018 | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2018, NETTO | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2017, NETTO | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |

milj. euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Avaruusresurssit

Koneet ja kalusto

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut

Rahoitusleasingsopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2017, brutto

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Lisäykset

Lisäykset

38

38

14

14

48

48

13

13

55

55

20

20

10

10

1 311

1 311

1 509

1 509

Luovutukset

Luovutukset

(39)

(39)

(0)

(0)

(22)

(22)

(10)

(10)

(103)

(103)

(5)

(5)

(9)

(9)

(8)

(8)

(196)

(196)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

202

202

982

982

0

0

0

0

5

5

3

3

(170)

(170)

(1 023 )

(1 023 )

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

(31)

(31)

0

0

17

17

0

0

2

2

0

0

1

1

0

0

(11)

(11)

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2018, brutto

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Kertyneet poistot 31.12.2017

Kertyneet poistot 31.12.2017

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(180)

(180)

(561)

(561)

(47)

(47)

(19)

(19)

(63)

(63)

(34)

(34)

(98)

(98)

(1 003 )

(1 003 )

Palautetut poistot

Palautetut poistot

—

—

0

0

0

0

5

5

0

0

—

6

6

Luovutukset

Luovutukset

10

10

0

0

14

14

9

9

96

96

5

5

7

7

142

142

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

(74)

(74)

—

(0)

(0)

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

79

79

—

Muut muutokset

Muut muutokset

0

0

(0)

(0)

(5)

(5)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(7)

(7)

Kertyneet poistot 31.12.2018

Kertyneet poistot 31.12.2018

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

KIRJANPITOARVO 31.12.2018, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2018, NETTO

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

KIRJANPITOARVO 31.12.2017, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2017, NETTO

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

2.3   PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

Komission edustaman EU:n osuutta Euroopan investointirahastossa (EIR) käsitellään kirjanpidossa osakkuusyrityksenä pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EIR toimii EU:n rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset). EIR on sijoittautunut Luxemburgiin. Se toimii julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutena, jonka jäseniä ovat Euroopan investointipankki (EIP), EU ja ryhmä rahoituslaitoksia. EU:n omistusosuus EIR:ssä oli 29,7 prosenttia 31. joulukuuta 2018 (29,7 prosenttia vuonna 2017) ja ääniosuus 29,7 prosenttia (29,7 prosenttia vuonna 2017). EIR:n on perussääntönsä mukaisesti siirrettävä vuotuisesta nettotuloksestaan vähintään 20 prosenttia sääntömääräiseen rahastoon, kunnes rahaston kumulatiiviset varat ovat 10 prosenttia merkitystä pääomasta. Tätä rahastoa ei saa käyttää voitonjakoon.

| milj. euroa Euroopan investointirahasto |
| --- |
| Osuus 31.12.2017 | 581 |
| Rahoitusosuudet | — |
| Saadut osingot | (3) |
| Osuus nettotuloksesta | 37 |
| Osuus nettovaroista | (24) |
| Osuus 31.12.2018 | 591 |

milj. euroa Euroopan investointirahasto

Osuus 31.12.2017

Osuus 31.12.2017

581

581

Rahoitusosuudet

Rahoitusosuudet

—

Saadut osingot

Saadut osingot

(3)

(3)

Osuus nettotuloksesta

Osuus nettotuloksesta

37

37

Osuus nettovaroista

Osuus nettovaroista

(24)

(24)

Osuus 31.12.2018

Osuus 31.12.2018

591

591

Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | EIR yhteensä | EIR yhteensä |
| Varat | 2 662 | 2 488 |
| Velat | (674) | (532) |
| Tulot | 291 | 263 |
| Menot | (167) | (153) |
| Ylijäämä/(alijäämä) | 124 | 110 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

EIR yhteensä

EIR yhteensä

Varat

Varat

2 662

2 662

2 488

2 488

Velat

Velat

(674)

(674)

(532)

(532)

Tulot

Tulot

291

291

263

263

Menot

Menot

(167)

(167)

(153)

(153)

Ylijäämä/(alijäämä)

Ylijäämä/(alijäämä)

124

124

110

110

Edellä esitetty taloudellisten tietojen yhteenveto täsmäytetään EIR:ssä olevan omistusosuuden kirjanpitoarvon kanssa seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Osakkuusyrityksen nettovarat | 1 988 | 1 956 |
| Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä | 29,7 % | 29,7 % |
| Kirjanpitoarvo | 591 | 581 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Osakkuusyrityksen nettovarat

Osakkuusyrityksen nettovarat

1 988

1 988

1 956

1 956

Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä

Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä

29,7 %

29,7 %

29,7 %

29,7 %

Kirjanpitoarvo

Kirjanpitoarvo

591

591

581

581

Komission edustama EU on maksanut merkitsemistään osakkeista EIR:n pääomasta 20 prosenttia 31. joulukuuta 2018. Jäljelle jäävä osuus, jota ei ole vaadittu maksettavaksi on

| milj. euroa |
| --- |
| | EIR:n pääoma yhteensä | EU:n merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 4 500 | 1 337 |
| Maksettu | (900) | (267) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 3 600 | 1 070 |

milj. euroa

EIR:n pääoma yhteensä

EU:n merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

Osakepääoma yhteensä

4 500

4 500

1 337

1 337

Maksettu

Maksettu

(900)

(900)

(267)

(267)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4   RAHOITUSVARAT

RAHOITUSVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvarat | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 13 657 | 11 758 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 14 | 16 |
| Lainat | 2.4.3 | 51 560 | 48 205 |
| | | 65 231 | 59 980 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvarat | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 1 786 | 1 873 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 2 | 6 |
| Lainat | 2.4.3 | 2 380 | 6 776 |
| | | 4 168 | 8 655 |
| Yhteensä | | 69 398 | 68 635 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Pitkäaikaiset rahoitusvarat

Pitkäaikaiset rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

13 657

13 657

11 758

11 758

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

14

14

16

16

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

51 560

51 560

48 205

48 205

65 231

65 231

59 980

59 980

Lyhytaikaiset rahoitusvarat

Lyhytaikaiset rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

1 786

1 786

1 873

1 873

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

2

2

6

6

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

2 380

2 380

6 776

6 776

4 168

4 168

8 655

8 655

Yhteensä

Yhteensä

69 398

69 398

68 635

68 635

2.4.1   
  Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| BUFI-sijoitukset | 1 888 | 2 158 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1 506 | 1 658 |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki | 188 | 188 |
| | 3 582 | 4 004 |
| Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot: | | |
| ESIR-takuurahasto | 5 000 | 3 414 |
| Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 2 465 | 2 199 |
| EKKR-takuurahasto | 9 | — |
| | 7 474 | 5 613 |
| EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: | | |
| Horisontti 2020 | 2 031 | 1 730 |
| Riskinjakorahoitusväline | 679 | 665 |
| Verkkojen Eurooppa väline | 540 | 482 |
| Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt | 464 | 508 |
| Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) | 113 | 119 |
| Riskipääomatoimet | 115 | 113 |
| Muut | 444 | 397 |
| | 4 386 | 4 014 |
| Yhteensä | 15 443 | 13 632 |
| Pitkäaikaiset | 13 657 | 11 758 |
| Lyhytaikaiset | 1 786 | 1 873 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

1 888

1 888

2 158

2 158

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

1 506

1 506

1 658

1 658

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

188

188

188

188

3 582

3 582

4 004

4 004

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

5 000

5 000

3 414

3 414

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

2 465

2 465

2 199

2 199

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

9

9

—

7 474

7 474

5 613

5 613

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

Horisontti 2020

Horisontti 2020

2 031

2 031

1 730

1 730

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

679

679

665

665

Verkkojen Eurooppa väline

Verkkojen Eurooppa väline

540

540

482

482

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

464

464

508

508

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE)

113

113

119

119

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimet

115

115

113

113

Muut

Muut

444

444

397

397

4 386

4 386

4 014

4 014

Yhteensä

Yhteensä

15 443

15 443

13 632

13 632

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

13 657

13 657

11 758

11 758

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 786

1 786

1 873

1 873

Edellä esitetystä yhteensä 15 443 miljoonan euron kokonaismäärästä EU:lla on myytävissä olevia rahoitusvaroja velkapapereina (esim. joukkovelkakirjat) 13 993 miljoonaa euroa (12 048 miljoonaa euroa vuonna 2017), oman pääoman ehtoisina instrumentteina 1 365 miljoonaa euroa (1 333 miljoonaa euroa vuonna 2017) ja EIP:n Unitary-rahamarkkinarahastoon sijoitettuna 85 miljoonaa euroa (251 miljoonaa euroa vuonna 2017). Velkapapereita ja EIP:n Unitary-rahastossa olevia varoja käytetään pääasiassa sijoitettaessa väliaikaisesti EU:n takaus- ja riskinjakovälineisiin kohdennettuja varoja, joita voidaan ajan mittaan joutua käyttämään takauksiin perustuviin maksuvaatimuksiin.

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

Kilpailuasioihin liittyvät alustavasti maksetut sakot kohdennetaan erilliseen rahastoon (BUFI). Komissio sijoittaa kyseiset varat myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltaviin vieraan pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin.

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Kaikki selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) myytävissä oleviin rahoitusvaroihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

EU on investoinut Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääomaan, josta sillä oli 90 044 osaketta 31. joulukuuta 2018 (90 044 osaketta myös vuonna 2017). Niiden osuus on kolme prosenttia merkitystä osakepääomasta yhteensä. EU on sijoittanut yhteensä 900 miljoonaa euroa osakepääomaa, josta 713 miljoonaa ei ole pyydetty maksettavaksi. EBRD:n perustamissopimuksen mukaan osakkailla on sopimusperusteisia rajoituksia, joiden mukaan esimerkiksi osakkeet eivät ole siirrettäviä ja omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan.

EU:n investoinnit EBRD:ssä arvostetaan käypään arvoon. Alkuperäinen hankintahinta katsotaan parhaaksi arvioksi käyvästä hinnasta, erityisesti edellä mainittujen sopimusperusteisten rajoitteiden vuoksi. Vaikka EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä, sen pääomaa koskevia transaktioita on tehty viime aikoina (pääoman nimellisarvon mukainen liikkeeseenlasku), mikä viittaa siihen, että hankintahinta on tässä tilanteessa paras arvio käyvästä hinnasta.

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto on perustettu ESIR-asetuksen (asetus (EU) 2015/2017) mukaisesti likviditeettipuskuriksi potentiaalisten tappioiden varalta, joita EIP voi joutua kattamaan niiden rahoitus- ja investointitoimiensa osalta, joille on ESIR-sopimuksen nojalla myönnetty ESIR-rahaston EU-takaus – ks. liitetieto 4.1.1. ESIR-takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta saatavilla rahoitusosuuksilla. Se saa rahoitusta myös sijoittamiensa varojen tuotoista sekä tuotoista, jotka EU saa palkkioksi ESIR-sopimuksen mukaisesti myönnetyistä takauksista. Takuurahastolle siirretään myös varat, jotka EIP perii takaisin niiltä velallisilta, joiden maksulaiminlyöntien vuoksi on jouduttu suorittamaan maksuja takauksen perusteella. Rahastoa hallinnoi komissio, joka on valtuutettu sijoittamaan ESIR-takuurahaston varat rahoitusmarkkinoille moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa huhtikuussa 2016. ESIR-asetuksen mukaan, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 2017 (asetus (EU) 2017/2396 (17), sitä rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 9,1 miljardia euroa, eli 35 prosenttia ESIR-rahaston EU-takauksien kokonaismäärästä.

4.1.1

17

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille on myönnetty takaus EU:n talousarviosta. Tällaisiin kuuluvat etenkin EIP:n omista varoista rahoitetut EU:n ulkopuolelle myönnetyt EIP:n lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja EU:n ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat – ks. liitetieto 4.1.1. Takuurahasto on EIP:n hallinnoima pitkäaikainen väline (pitkäaikaiset varat ovat 2 275 miljoonaa euroa), jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. Rahastoa rahoitetaan unionin talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut maksuja takauksen perusteella. Rahastolla pitäisi olla varoja tavoitemäärä, joka vastaa 9:ää prosenttia lainakannasta vuoden lopussa. Tavoitemäärän ja rahaston varojen vuoden lopun arvon välinen erotus katetaan EU:n talousarviosta vuonna n + 2, ja mahdollinen ylijäämä maksetaan takaisin EU:n talousarvioon.

4.1.1

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-asetuksen (asetus (EU) 2017/1601 (18) mukaisesti on perustettu EKKR-takuurahasto. Se toimii likviditeettipuskurina, jos unionin takuun perusteella esitetään maksuvaatimuksia asianomaisten EKKR-takuusopimusten mukaisesti. EKKR-takuurahastoa rahoitetaan EU:n talousarviosta maksettavin rahoitusosuuksin, 11. EKR:sta EU:n talousarvioon maksettavin rahoitusosuuksin sekä jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien vapaaehtoisin rahoitusosuuksin. Rahasto saa rahoitusta myös sijoitettujen varojen tuotoista, maksut laiminlyöneiltä velallisilta takaisinperityistä määristä sekä tuloista ja kaikista muista maksuista, jotka EU on saanut EKKR-takuusopimusten perusteella. Rahastoa hallinnoi komissio, joka on valtuutettu sijoittamaan rahaston varat moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. Ensimmäiset EU:n talousarviosta EKKR-takuurahastoon maksetut rahoitusosuudet suoritettiin elokuussa 2018. Saatujen maksujen kokonaismäärä vuonna 2018 oli 275,1 miljoonaa euroa. Tästä summasta 9 miljoonaa euroa on sijoitettu myytävissä oleviin rahoitusvaroihin 31. joulukuuta 2018. Rahaston varoista on sidottu 325 miljoonaa euroa (275 miljoonaa euroa vuonna 2017). Kyseisiä varoja ei vielä ole maksettu, joten ne sisältyvät maksamatta oleviin sitoumuksiin liitetiedossa 5.1. EKKR-takuurahastoa rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 750 miljoonaa euroa eli 50 prosenttia EU:n talousarviosta katettavien EKKR-takausvelvoitteiden kokonaismäärästä. Rahastoa voidaan kasvattaa tämänkin jälkeen muista rahoitusosuuksista peräisin olevilla varoilla.

18

5.1

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

Horisontti 2020

Horisontti 2020

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020:n (2014–2020) perustamisasetuksen mukaisesti on otettu käyttöön uusia rahoitusvälineitä, joilla voidaan parantaa tutkimus- ja innovointitoimintaa (T&I) harjoittavien yhteisöjen rahoituksen saantia. Nämä välineet ovat seuraavat: InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten, jonka puitteissa komissio jakaa taloudellisen riskin, joka liittyy EIP:n toteuttamien uusien rahoitustoimien salkkuun; pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä, mukaan lukien pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI), joka muodostuu EIR:n hallinnoimista takausjärjestelyistä, joista tarjotaan takauksia ja vastatakauksia rahoituksen välittäjien uusille lainasalkuille (komissio jakaa SIUGIn puitteissa jäsenvaltioiden, EIR:n ja EIP:n kanssa annettuihin takauksiin liittyvän taloudellisen riskin); ja EIR:n hallinnoima InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten, josta tarjotaan sijoituksia pääomasijoitusrahastoihin.

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusvälinettä (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) hallinnoi EIP. Komission sijoitussalkkua käytetään kattamaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. EU on budjetoinut vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa riskinjakorahoitusvälineelle yhteensä enintään 1 miljardi euroa. Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä riskinjakorahoitusvälineelle ei ole osoitettu uusia rahoitusosuuksia EU:n talousarviosta. EU:n kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut riskinjakorahoitusvälineeseen.

Verkkojen Eurooppa väline

Verkkojen Eurooppa väline

Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on perustettu asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (19) mukaisesti helpottamaan infrastruktuurihankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla. Sitä hallinnoi EIR EU:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tämä vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on jatkoa TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmälle ja hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheelle. Kyseiset kaksi järjestelyä yhdistettiin Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoiseksi rahoitusvälineeksi 1. tammikuuta 2016. Vieraan pääoman ehtoinen väline tarjoaa lainarahoituksen riskinjakoa etuoikeutettujen ja etuoikeusasemaltaan huonompien lainojen ja takausten muodossa.

19

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Nämä ovat EIR:n hallinnoimia oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä, jotka rahoitetaan COSME-ohjelmasta, CIP- ja MAP-ohjelmista sekä teknologian siirron pilottihankkeesta. Niillä tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistys- (start-up) ja kasvuvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista EU:ssa investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin.

2.4.2   
  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

| milj. euroa |
| --- |
| Johdannaistyyppi | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nimellisarvo | Käypä arvo | Nimellisarvo | Käypä arvo |
| Valuuttatermiinisopimus | 476 | 2 | 634 | 6 |
| Pääomasijoitussalkun takaus | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Yhteensä | 1 150 | 16 | 892 | 23 |
| Pitkäaikaiset | 674 | 14 | 258 | 16 |
| Lyhytaikaiset | 476 | 2 | 634 | 6 |

milj. euroa

Johdannaistyyppi

31.12.2018

31.12.2017

Nimellisarvo

Käypä arvo

Nimellisarvo

Käypä arvo

Valuuttatermiinisopimus

Valuuttatermiinisopimus

476

476

2

2

634

634

6

6

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkun takaus

674

674

14

14

258

258

16

16

Yhteensä

Yhteensä

1 150

1 150

16

16

892

892

23

23

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

674

674

14

14

258

258

16

16

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

476

476

2

2

634

634

6

6

EU tekee valuuttatermiinisopimuksia suojautuakseen ESIR-takuurahaston hallussa oleviin Yhdysvaltain dollarin määräisiin velkapapereihin liittyvältä valuuttariskiltä. Valuuttatermiinisopimusten mukaisesti EU on velvollinen maksamaan edellä olevassa taulukossa esitetyn sovitun nimellismäärän ulkomaan valuutassa (pay leg), ja sille maksetaan sovittu nimellismäärä euroissa (receive leg) sopimuksen erääntymispäivänä. Nämä johdannaissopimukset arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöspäivänä ja luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi tai veloiksi riippuen siitä, onko niiden käypä arvo positiivinen vai negatiivinen.

EU:n EIP-ryhmälle antama pääomasijoitussalkkua koskeva ESIR-takaus luokitellaan johdannaissopimukseksi ja merkitään kirjanpitoon käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettuina rahoitusvaroina tai rahoitusvelkoina, ks. liitetieto 4.1.1. EIP:n ja EIR:n oman pääoman ehtoisten sijoitusten nostettu määrä 31. joulukuuta 2018 oli 674 miljoonaa euroa, ja ESIR-rahaston pääomasijoitussalkun EU-takauksen käypä arvo yhteensä 14 miljoonaa euroa.

4.1.1

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | 13 993 | 11 983 |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 275 | 510 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 1 191 | 1 161 |
| Yhteensä | 15 459 | 13 654 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

13 993

13 993

11 983

11 983

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

275

275

510

510

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

1 191

1 191

1 161

1 161

Yhteensä

Yhteensä

15 459

15 459

13 654

13 654

Varainhoitovuoden aikana ei tehty siirtoja tasojen 1 ja 2 välillä.

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

| milj. euroa |
| --- |
| Alkusaldo 1.1.2018 | 1 161 |
| Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset | 104 |
| Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin | (36) |
| Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin | (37) |
| Siirrot tasolle 3 | — |
| Siirrot tasolta 3 | — |
| Muut | — |
| Loppusaldo 31.12.2018 | 1 191 |

milj. euroa

Alkusaldo 1.1.2018

Alkusaldo 1.1.2018

1 161

1 161

Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset

Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset

104

104

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

(36)

(36)

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

(37)

(37)

Siirrot tasolle 3

Siirrot tasolle 3

—

Siirrot tasolta 3

Siirrot tasolta 3

—

Muut

Muut

—

Loppusaldo 31.12.2018

Loppusaldo 31.12.2018

1 191

1 191

2.4.3   
  Lainat

Lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Rahoitusapuna myönnetyt lainat | 2.4.3.1 | 53 873 | 54 844 |
| Muut lainat | 2.4.3.2 | 67 | 137 |
| Yhteensä | | 53 939 | 54 981 |
| Pitkäaikaiset | | 51 560 | 48 205 |
| Lyhytaikaiset | | 2 380 | 6 776 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

2.4.3.1

2.4.3.1

53 873

53 873

54 844

54 844

Muut lainat

Muut lainat

2.4.3.2

2.4.3.2

67

67

137

137

Yhteensä

Yhteensä

53 939

53 939

54 981

54 981

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

51 560

51 560

48 205

48 205

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

2 380

2 380

6 776

6 776

2.4.3.1.   Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | ERVM | Maksutasetuki | Makrotaloudellinen rahoitusapu | Euratom | Selvitystilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Uudet lainat | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Takaisinmaksut | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Kirjanpitoarvon muutokset | (56) | (30) | 5 | 0 | (2) | (84) |
| Arvonalennus | — | — | — | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Pitkäaikaiset | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Lyhytaikaiset | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 98 | 2 351 |

milj. euroa

ERVM

Maksutasetuki

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Euratom

Selvitystilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Uudet lainat

Uudet lainat

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

(2)

(2)

(84)

(84)

Arvonalennus

Arvonalennus

—

—

—

—

—

—

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

98

98

2 351

2 351

Rahoitusapuna myönnettävien lainojen nimellisarvo oli 53 206 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2018 (54 093 miljoonaa euroa vuonna 2017). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista voidaan myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille suuria vaikeuksia. Taloudellinen apu myönnetään lainan tai luottojärjestelyn muodossa. Toukokuun 9. päivänä 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä järjestelyn enimmäismäärä rajoitetaan 60 miljardiin euroon, mutta jäsenvaltioille myönnettävien lainojen tai luottojärjestelyjen pääoma rajoitetaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan. ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. Nykyisten suunnitelmien mukaan Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi ei enää osallistu uusiin rahoitusohjelmiin eikä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä. Molemmat edunsaajamaat – Irlanti ja Portugali – pyysivät 31. joulukuuta 2018 päättyneen vuoden aikana maksuajan pidennystä lainoille, jotka erääntyivät vuonna 2018. Irlannin osalta erääntyvä määrä oli 3,9 miljardia euroa ja Portugalin 0,6 miljardia euroa.

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, jolla tarjotaan keskipitkän aikavälin rahoitustukea EU:n jäsenvaltioille, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Välineestä voidaan myöntää lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Välineestä myönnettävien maksamatta olevien lainojen enimmäismäärä on rajoitettu 50 miljardiin euroon. Maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta.

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline, josta myönnetään maksutasetukea kumppanimaille, joilla on maksutasetta koskeva kriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän ja/tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tukemien rakennemuutos- ja uudistusohjelmien rahoitusta. Näille lainoille on myönnetty takaus ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta. Makrotaloudelliseen rahoitusapuun kuuluvia lainoja nostettiin 31. joulukuuta 2018 päättyneen vuoden aikana yhteensä 515 miljoonaa euroa. Summasta 500 miljoonaa euroa maksettiin Ukrainalle ja 15 miljoonaa euroa Georgialle – ks. myös liitetieto 4.1.2.

4.1.2

Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom, jota edustaa komissio) myöntää lainoja sekä jäsenvaltioille että muille maille sekä molempien yhteisöille energia-alan laitoksiin liittyvien hankkeiden rahoittamista varten. Euratom-lainojen kattamiseksi oli saatu 254 miljoonan euron takaukset (250 miljoonaa euroa vuonna 2017) kolmansilta osapuolilta – ks. liitetieto 4.1.2.

4.1.2

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat eivät ole rahoitusapuna myönnettäviä lainoja vaan velkakirjoja, joiden avulla rahavirrat pidetään samalla tasolla lainojen kanssa. Niitä kuitenkin myönnetään kuten rahoitusapuna myönnettäviä lainoja lainavaroista EHTY:n perustamissopimuksen 54 ja 56 artiklan mukaisesti hankkeiden rahoitukseen.

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0 % – 3,82 % | 0 % – 4,54 % |
| Euratom-lainat | 0,08 % – 5,76 % | 0,08 % – 5,76 % |
| Maksutaselainat | 2,88 % – 3,38 % | 2,88 % – 3,38 % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,50 % – 3,75 % | 0,62 % – 3,75 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 5,23 % – 5,81 % | 5,23 % – 5,81 % |

31.12.2018

31.12.2017

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0 % – 3,82 %

0 % – 3,82 %

0 % – 4,54 %

0 % – 4,54 %

Euratom-lainat

Euratom-lainat

0,08 % – 5,76 %

0,08 % – 5,76 %

0,08 % – 5,76 %

0,08 % – 5,76 %

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,50 % – 3,75 %

0,50 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

5,23 % – 5,81 %

5,23 % – 5,81 %

5,23 % – 5,81 %

5,23 % – 5,81 %

2.4.3.2.   Muut lainat

Muut lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Erityisehdoin myönnetyt lainat | 64 | 78 |
| Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat | 2 | 4 |
| Määräaikaistalletukset | 0 | 55 |
| Yhteensä | 67 | 137 |
| Pitkäaikaiset | 38 | 61 |
| Lyhytaikaiset | 28 | 76 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat

64

64

78

78

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat

Selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät asuntolainat

2

2

4

4

Määräaikaistalletukset

Määräaikaistalletukset

0

0

55

55

Yhteensä

Yhteensä

67

67

137

137

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

38

38

61

61

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

28

28

76

76

Muiden lainojen nimellisarvo oli 617 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2018 (561 miljoonaa euroa vuonna 2017).

Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä.

Määräaikaistalletukset sisältävät pääasiassa määrät, joiden maturiteetti on 3–12 kuukautta ja jotka eivät täytä muiden rahavarojen määritelmää.

Muiden lainojen arvon alentuminen

Muiden lainojen arvon alentuminen

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2017 | Lisäykset | Peruutukset | Luottotappiot | Muut | 31.12.2018 |
| Erityisehdoin myönnetyt lainat | 8 | 1 | — | (0) | — | 8 |
| EU:lle siirretyt lainat | 432 | 147 | — | — | — | 579 |
| Yhteensä | 440 | 148 | — | (0) | — | 587 |

milj. euroa

31.12.2017

Lisäykset

Peruutukset

Luottotappiot

Muut

31.12.2018

Erityisehdoin myönnetyt lainat

Erityisehdoin myönnetyt lainat

8

8

1

1

—

(0)

(0)

—

8

8

EU:lle siirretyt lainat

EU:lle siirretyt lainat

432

432

147

147

—

—

—

579

579

Yhteensä

Yhteensä

440

440

148

148

—

(0)

(0)

—

587

587

EU:lle siirretyt lainat ovat EU:n takaamia EIP:n myöntämiä lainoja, joiden takaisinmaksu on laiminlyöty. Kaikki näihin lainoihin liittyvät oikeudet on siirretty EU:lle sen jälkeen kun maksut suoritettiin ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta tai ESIR-takuurahastosta. Näiden kokonaan luottotappioiksi kirjattujen lainojen kokonaismäärä on 579 miljoonaa euroa (432 miljoonaa euroa vuonna 2017). Vuonna 2018 esitetyt takauksiin perustuvat vaatimukset katettiin osittain aiempina vuosina tehdyillä rahoitustoimintaa koskevilla varauksilla. EU:n ja EIP:n välisten asiaa koskevien sopimusten mukaisesti EIP toteuttaa EU:n puolesta takaisinperintämenettelyt.

2.5   ENNAKKOMAKSUT

ENNAKKOMAKSUT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 21 814 | 21 939 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 4 122 | 3 018 |
| Rahoitusosuudet erityisrahastoissa | | 71 | 64 |
| | | 26 006 | 25 022 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 21 572 | 22 361 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 2 396 | 1 645 |
| | | 23 968 | 24 005 |
| Yhteensä | | 49 974 | 49 027 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

21 814

21 814

21 939

21 939

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

4 122

4 122

3 018

3 018

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

71

71

64

64

26 006

26 006

25 022

25 022

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

21 572

21 572

22 361

22 361

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

2 396

2 396

1 645

1 645

23 968

23 968

24 005

24 005

Yhteensä

Yhteensä

49 974

49 974

49 027

49 027

Eri ohjelmista suoritettavien ennakkomaksujen on oltava riittävän suuria, jotta tuensaajalla on riittävästi käteisvaroja hankkeen aloittamista varten. Samalla on kuitenkin suojattava EU:n taloudelliset edut ja otettava huomioon oikeudelliset, operatiiviset ja kustannustehokkuuteen liittyvät rajoitteet. Ennakkomaksujen kokonaismäärän kasvu liittyy pääasiassa kasvuun kohdassa ”Muut ennakot jäsenvaltioille” (ks. liitetieto 2.5.2).

2.5.2

2.5.1   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

| milj. euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Kuitattu kuluja vastaan | Nettomäärä 31.12.2018 | Bruttomäärä | Kuitattu kuluja vastaan | Nettomäärä 31.12.2017 |
| Yhteistyöhön perustuva hallinnointi | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 3 743 | | 3 743 | 3 735 | — | 3 735 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 |
| Muut | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 |
| | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 |
| Suora hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Komissio | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 |
| EU:n toimeenpanovirastot | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 |
| Erityisrahastot | 585 | (433) | 152 | 440 | (212) | 228 |
| | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 |
| Välillinen hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Muut EU:n virastot ja elimet | 762 | (207) | 555 | 723 | (148) | 575 |
| Kolmannet maat | 1 546 | (879) | 667 | 1 586 | (956) | 630 |
| Kansainväliset järjestöt | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 |
| Muut yhteisöt | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 |
| | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 |
| Yhteensä | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 |
| Pitkäaikaiset | 21 814 | — | 21 814 | 21 939 | — | 21 939 |
| Lyhytaikaiset | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 |

milj. euroa

Bruttomäärä

Kuitattu kuluja vastaan

Nettomäärä 31.12.2018

Bruttomäärä

Kuitattu kuluja vastaan

Nettomäärä 31.12.2017

Yhteistyöhön perustuva hallinnointi

Yhteistyöhön perustuva hallinnointi

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

3 743

3 743

3 743

3 743

3 735

3 735

—

3 735

3 735

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

Muut

Muut

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Komissio

Komissio

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

EU:n toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastot

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

Erityisrahastot

Erityisrahastot

585

585

(433)

(433)

152

152

440

440

(212)

(212)

228

228

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Muut EU:n virastot ja elimet

Muut EU:n virastot ja elimet

762

762

(207)

(207)

555

555

723

723

(148)

(148)

575

575

Kolmannet maat

Kolmannet maat

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

Kansainväliset järjestöt

Kansainväliset järjestöt

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

Muut yhteisöt

Muut yhteisöt

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

Yhteensä

Yhteensä

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

21 814

21 814

—

21 814

21 814

21 939

21 939

—

21 939

21 939

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

Ennakkomaksut ovat maksettua rahaa, joten ne ovat toteutuneita maksumäärärahoja. Kuten liitetiedossa 1.5.7 todetaan, kyse on ennakoista, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Vaikka ennakkomaksut vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia (ks. liitetieto 5.1), ne ovat menoja, joita ei ole vielä kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan.

1.5.7

5.1

Yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa lähes kaikki ennakkomaksut liittyvät nykyiseen ohjelmakauteen. Alkuvaiheessa maksettavat ensimmäiset ennakkomaksut, joita ei kuitata ennen ohjelmakauden päättymistä, kirjataan pitkäaikaisiksi ennakkomaksuiksi. Niiden lisäksi maksetaan vuotuisia ennakkomaksuja, jotka kuitataan vuosittain ja jotka kirjataan lyhytaikaisiksi ennakkomaksuiksi. Vuonna 2018 uusia ennakkomaksuja maksettiin 10 miljardia euroa. Yhteistyöhön perustuvaan hallinnointiin liittyvät ennakkomaksumäärät pysyivät vakaina vuoteen 2017 verrattuna lukuun ottamatta määrien vähenemistä kohdassa ”Muut”. Tämä vähennys liittyy Euroopan unionin solidaarisuusrahastoon (Italiassa vuosina 2016 ja 2017 tapahtuneiden maanjäristysten jälkeisen jälleenrakentamisen tukemiseen osoitetut määrät). Nämä määrät maksettiin ennakkomaksuina vuonna 2017 ja kirjattiin kuluiksi vuonna 2018.

Suoraan hallinnoitavissa maksuissa ennakkomaksujen määrä liittyy pääasiassa Horisontti 2020 ohjelmaan ja Verkkojen Eurooppa välineeseen.

Välillisen hallinnoinnin osalta ennakkomaksut kattavat pääasiassa Erasmuksen, Galileon ja EGNOSin kaltaisia sisäisten politiikkojen ohjelmia, mutta myös ulkosuhteisiin liittyviä välineitä, joita ovat esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusväline, kehitysyhteistyöväline ja humanitaarinen apu.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2018 oli 516 miljoonaa euroa (620 milj. euroa vuonna 2017). Vakuuksien käypä arvo oli 420 miljoonaa euroa (462 milj. euroa vuonna 2017).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) ja Horisontti 2020 ohjelman mukaisesti suoritetut ennakkomaksut katetaan käytännössä osallistujien takuurahastosta. Kyseinen rahasto on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan riskit, jotka liittyvät siihen, että tuensaajat eivät suorita maksujaan seitsemänteen puiteohjelmaan ja Horisontti 2020 ohjelmaan kuuluvien epäsuorien toimien toteuttamisen aikana. Kaikki epäsuoriin toimiin osallistuvat, jotka saavat avustuksia EU:lta, maksavat 5 prosentin osuuden osallistujien takuurahaston kokonaispääomasta.

Osallistujien takuurahastosta katettavien ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 2 miljardia euroa 31. joulukuuta 2018 (1,9 miljardia euroa vuonna 2017). EU (komission edustamana) on osallistujien takuurahaston toimeenpaneva elin, mutta osallistujat omistavat rahaston.

Osallistujien takuurahaston kokonaisvarat olivat vuoden lopussa yhteensä 2,1 miljardia euroa (2,0 miljardia euroa vuonna 2017). Osallistujien takuurahaston varoihin kuuluvat myös rahoitusvarat, joita hallinnoi komissiossa talouden ja rahoituksen pääosasto. Koska osallistujien takuurahasto on erillinen yhteisö, sen varoja ei konsolidoida EU:n tilinpäätökseen.

2.5.2   
  Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille | 3 675 | 2 768 |
| Tukiohjelmat | 2 843 | 1 895 |
| Yhteensä | 6 518 | 4 663 |
| Pitkäaikaiset | 4 122 | 3 018 |
| Lyhytaikaiset | 2 396 | 1 645 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

3 675

3 675

2 768

2 768

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

2 843

2 843

1 895

1 895

Yhteensä

Yhteensä

6 518

6 518

4 663

4 663

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

4 122

4 122

3 018

3 018

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

2 396

2 396

1 645

1 645

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta ennakkomaksuja, joilla tuetaan niiden osallistumista rahoitusvälineisiin (lainoihin, takauksiin tai oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin). Näiden rahoitusvälineiden perustaminen ja hallinnointi ei ole komission vaan jäsenvaltioiden vastuulla. Näistä rahoitusvälineistä vuoden lopussa käyttämättä olevat rahamäärät ovat kuitenkin EU:n omaisuutta (kuten kaikki ennakkomaksut), ja niitä käsitellään EU:n taseessa omaisuuserinä.

Kausi 2014–2020:

Kausi 2014–2020:

Koheesiopolitiikan osalta maksetuista 5 790 miljoonasta eurosta oli 31. joulukuuta 2018 käyttämättä arvion mukaan 3 590 miljoonaa euroa. Kokonaismäärään sisältyy jäsenvaltioiden rahoitusosuus pk-yrityksiä koskevassa aloitteessa. Se on rahoitusväline, jolla pyritään kannustamaan pankkisektoria myöntämään enemmän lainoja pk-yrityksille (1 213 miljoonaa euroa on maksettu, ja arviolta 391 miljoonaa euroa on käyttämättä).

Maaseudun kehittämiseen myönnetyistä varoista oli käyttämättä 83 miljoonaa euroa vuoden 2018 lopussa.

Kausi 2007–2013:

Kausi 2007–2013:

Kaikki koheesiopolitiikkaan liittyvät varat katsotaan joko käytetyiksi tai kohdennetuksi uudelleen muihin toimenpiteisiin, joten taseeseen ei jäänyt omaisuuseriä 31. joulukuuta 2018. On todettava, että eri välineiden tosiasiallista täytäntöönpanoa tarkastellaan osana ohjelmien päättämisprosessia.

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

Vastaavasti jäsenvaltioiden maksamat useisiin tukiohjelmiin (valtiontuki, maataloustukirahaston markkinatoimet ja maaseuturahaston investointitoimet) liittyvät ennakkomaksut, joita ei ollut käytetty vuoden loppuun mennessä, kirjataan omaisuuseriksi (ennakoiksi) EU:n taseeseen. Komissio on arvioinut näiden ennakkomaksujen arvon jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella; kyseiset määrät sisältyvät edellä kohtaan ”Tukiohjelmat”.

Kausi 2014–2020:

Kausi 2014–2020:

Koheesiopolitiikassa varoista oli käyttämättä 1 477 miljoonaa euroa ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla 1 171 miljoonaa euroa vuoden 2018 lopussa.

Kausi 2007–2013:

Kausi 2007–2013:

Arvioiden mukaan maatalouden kehittämisen yhteydessä maksetuista varoista käyttämättä oli 195 miljoonaa euroa vuoden 2018 lopussa.

2.6   VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 397 | 594 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 19 | 17 |
| | | 416 | 611 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 22 212 | 11 065 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 2 036 | 689 |
| | | 24 248 | 11 755 |
| Yhteensä | | 24 664 | 12 366 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

397

397

594

594

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

19

19

17

17

416

416

611

611

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

22 212

22 212

11 065

11 065

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

2 036

2 036

689

689

24 248

24 248

11 755

11 755

Yhteensä

Yhteensä

24 664

24 664

12 366

12 366

2.6.1   
  Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 397 | 594 |
| | | 397 | 594 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 10 900 | 6 190 |
| Kilpailun alalla määrätyt sakot | 2.6.1.2 | 9 727 | 4 225 |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.6.1.3 | 1 511 | 570 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät | | 74 | 81 |
| | | 22 212 | 11 065 |
| Yhteensä | | 22 609 | 11 659 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

397

397

594

594

397

397

594

594

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

10 900

10 900

6 190

6 190

Kilpailun alalla määrätyt sakot

Kilpailun alalla määrätyt sakot

2.6.1.2

2.6.1.2

9 727

9 727

4 225

4 225

Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

2.6.1.3

2.6.1.3

1 511

1 511

570

570

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

74

74

81

81

22 212

22 212

11 065

11 065

Yhteensä

Yhteensä

22 609

22 609

11 659

11 659

2.6.1.1.   Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 5 609 | 3 113 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 1 612 | 1 617 |
| Omiin varoihin kuuluvat saamiset | 2 758 | 46 |
| Arvonalennus | (991) | (997) |
| Muut | 86 | 56 |
| Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät | 9 075 | 3 836 |
| Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 1 708 | 2 280 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 859 | 955 |
| Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI) | 13 | 16 |
| Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard) | 82 | 136 |
| Arvonalennus | (788) | (804) |
| Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät | 1 875 | 2 583 |
| Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista | 145 | 182 |
| Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero | 45 | 64 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta | 158 | 120 |
| Yhteensä | 11 297 | 6 784 |
| Pitkäaikaiset | 397 | 594 |
| Lyhytaikaiset | 10 900 | 6 190 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

5 609

5 609

3 113

3 113

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

1 612

1 612

1 617

1 617

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

2 758

2 758

46

46

Arvonalennus

Arvonalennus

(991)

(991)

(997)

(997)

Muut

Muut

86

86

56

56

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

9 075

9 075

3 836

3 836

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

1 708

1 708

2 280

2 280

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

859

859

955

955

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline (TRDI)

13

13

16

16

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard)

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma (Sapard)

82

82

136

136

Arvonalennus

Arvonalennus

(788)

(788)

(804)

(804)

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

1 875

1 875

2 583

2 583

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

Arvio takaisin perittävistä ennakkomaksuista

145

145

182

182

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

45

45

64

64

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

158

158

120

120

Yhteensä

Yhteensä

11 297

11 297

6 784

6 784

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

397

397

594

594

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

10 900

10 900

6 190

6 190

Jäsenvaltioilta olevat pitkäaikaiset saamiset liittyvät pääasiassa täytäntöönpanoa odottaviin, Euroopan maatalouden tukirahastoa (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin. Näihin päätöksiin liittyvät rahamäärät peritään vuotuisina erinä.

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

”A-kirjanpito” viittaa kuukausikatsauksiin, joissa jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle todettuihin mutta vielä perimättä oleviin perinteisiin omiin varoihin liittyvien saamisten määrän. Jäsenvaltiot kantavat komission puolesta perinteiset omat varat, jotka muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista.

Vuonna 2018 A-kirjanpidon määrä sisältää perinteiset omat varat, jotka ovat peräisin jäljempänä kuvatusta rikkomistapauksesta sekä tarkastuskertomuksista. Nämä tapaukset ovat vaikuttaneet kohdan ”A-kirjanpito” kasvuun. Koska 1,3 miljardin euron viivästyskorkoa sovelletaan, kyseiset määrät ilmoitetaan myös tässä tilinpäätöksessä (ks. liitetiedot 2.6.2 ja 3.7).

2.6.2

3.7

Rikkomistapauksen yhteydessä Euroopan komissio lähetti 8. maaliskuuta 2018 virallisen ilmoituksen (rikkominen nro 2018/2008) Yhdistyneelle kuningaskunnalle, koska tämä kieltäytyi asettamasta tullimaksuja EU:n talousarvion käyttöön, vaikka unionin lainsäädännössä niin edellytetään. Koska komissio ei saanut Yhdistyneeltä kuningaskunnalta tyydyttävää vastausta, komissio lähetti sille 24. syyskuuta 2018 perustellun lausunnon ja päätti 19. joulukuuta 2018 siirtää tapauksen käsittelyn Euroopan unionin tuomioistuimeen. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi perusteltuun lausuntoon 11. helmikuuta 2019. Tätäkin vastausta pidettiin riittämättömänä, joten komissio vahvisti 6. maaliskuuta 2019 päätöksensä siirtää rikkomisen käsittelyn Euroopan unionin tuomioistuimeen. Kanne nostettiin 7. maaliskuuta 2019. OLAFin vuonna 2017 laatimassa kertomuksessa todettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat maahantuojat olivat välttäneet suuren määrän tullimaksuja käyttämällä tuonnin yhteydessä tekaistuja laskuja ja virheellisiä tullausarvoilmoituksia. OLAFin ja Yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämien menetelmien ja saatavilla olevien tietojen perusteella komissio arvioi, että EU:n lainsäädännön rikkominen aiheutti marraskuun 2011 ja lokakuun 2017 välisenä aikana 2,1 miljardin euron tappiot EU:n talousarvioon (netto, eli bruttomäärä 2,7 miljardia euroa vähennettynä Yhdistyneen kuningaskunnan pidättämillä kantokuluilla). Yhdistynyt kuningaskunta ei hyväksy menetelmiä, joita komissio on käyttänyt arvioidessaan kyseiset tappiot.

Lisäksi komissio sisällytti kirjanpitoon hallinnon arvion vahvistetuista tullimaksuista. Arvio oli 0,7 miljardia euroa (ja summasta suurin osa on sovellettavia korkoja). Yhdistynyt kuningaskunta on eri mieltä tästä määrästä.

”Erillinen kirjanpito” tarkoittaa vahvistettuja saamisia, joita ei ole sisällytetty A-kirjanpitoon, koska jäsenvaltiot eivät ole perineet niitä eikä vakuutta ole annettu (tai vakuus on annettu, mutta saaminen on kiistetty). Näistä saamisista tehdään arvonalennus jäsenvaltioiden vuosittain toimittamien tietojen perusteella.

”Omiin varoihin kuuluvat saamiset” viittaa 12. joulukuuta 2018 hyväksyttyyn lisätalousarvioon nro 6/2018 perustuviin kerrytettävissä oleviin rahamääriin. Jäsenvaltioiden oli tuloutettava rahamäärät tammikuun 2019 ensimmäisenä pankkipäivänä.

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät saamiset

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15. lokakuuta 2018) maataloustukirahaston tuensaajilta 31. joulukuuta 2018. Kerrytettävissä olevat rahamäärät jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2018 joulukuun 31. päivään, on arvioitu. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa edunsaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. Oikaistuun määrään sisältyy myös 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten.

2.6.1.2.   Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset

Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä | 13 022 | 7 679 |
| Alustavat maksut | (3 131 ) | (3 282 ) |
| Arvonalennus | (164) | (172) |
| Yhteensä | 9 727 | 4 225 |
| Pitkäaikaiset | — | — |
| Lyhytaikaiset | 9 727 | 4 225 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä

Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä

13 022

13 022

7 679

7 679

Alustavat maksut

Alustavat maksut

(3 131 )

(3 131 )

(3 282 )

(3 282 )

Arvonalennus

Arvonalennus

(164)

(164)

(172)

(172)

Yhteensä

Yhteensä

9 727

9 727

4 225

4 225

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

9 727

9 727

4 225

4 225

Alustavat maksut liittyvät pääasiassa suoritettuihin maksuihin yrityksiltä, jotka ovat kuitenkin hakeneet muutosta tai joilla on edelleen mahdollisuus hakea EU:n tuomioistuimissa muutosta sakkopäätökseen. Ehdollinen velka esitetään, koska nämä määrät joudutaan mahdollisesti maksamaan takaisin yrityksille (ks. liitetieto 4.1.4).

4.1.4

Yritykset, joille on määrätty sakko ja jotka ovat hakeneet tai aikovat hakea muutosta, voivat joko suorittaa alustavan maksun tai toimittaa komissiolle pankkitakauksen. Komissio on hyväksynyt takaukset vuoden loppuun mennessä maksamattomien sakkojen osalta määrästä, joka on 9 354 miljoonaa euroa (4 004 miljoonaa euroa vuonna 2017).

Arvonalennusten määrät vastaavat komission tapauskohtaista arviointia maksamattomista sakkomääristä tai määristä, joita takaus ei kata, joita komissio ei odota perittävän takaisin.

Kilpailusakoista kerrytettävien määrien lisääntyminen johtuu pääasiassa kahdesta merkittävästä sakosta (yhteensä 5 339 miljoonaa euroa), joiden osalta kyseiset yritykset antoivat komissiolle hyväksytyn pankkitakauksen.

2.6.1.3.   Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Muut tulojäämät | 1 240 | 328 |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 272 | 241 |
| Yhteensä | 1 511 | 570 |
| Pitkäaikaiset | — | — |
| Lyhytaikaiset | 1 511 | 570 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Muut tulojäämät

Muut tulojäämät

1 240

1 240

328

328

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

272

272

241

241

Yhteensä

Yhteensä

1 511

1 511

570

570

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 511

1 511

570

570

Muihin tulojäämiin sisältyy 1 146 miljoonaa euroa, jonka komissio odottaa perivänsä takaisin jäsenvaltioilta koheesiopolitiikan alalla. Perintä toteutetaan jäsenvaltioiden 15. helmikuuta 2019 mennessä toimittamien tilinpäätösten tarkastelun ja hyväksynnän perusteella. Jäsenvaltioiden tilinpäätösten hyväksymismenettely otettiin ensi kertaa käyttöön koheesioalalla ohjelmakaudelle 2014–2020.

2.6.2   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Muut saamiset | 19 | 17 |
| | 19 | 17 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Tuensaajat | 232 | 241 |
| Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen | (143) | (141) |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 243 | 259 |
| Muut | 1 704 | 331 |
| | 2 036 | 689 |
| Yhteensä | 2 055 | 707 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Muut saamiset

Muut saamiset

19

19

17

17

19

19

17

17

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Tuensaajat

Tuensaajat

232

232

241

241

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

(143)

(143)

(141)

(141)

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

243

243

259

259

Muut

Muut

1 704

1 704

331

331

2 036

2 036

689

689

Yhteensä

Yhteensä

2 055

2 055

707

707

Saamiset kohdassa ”Muut” sisältävät 1,4 miljardia euroa omista varoista kertyneitä viivästyskorkoja, joista 1,3 miljardia euroa liittyy liitetiedossa 2.6.1.1 jo mainittuihin tapauksiin.

2.6.1.1

2.7   VAIHTO-OMAISUUS

VAIHTO-OMAISUUS

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Tutkimusmateriaali | 52 | 45 |
| Muut | 21 | 250 |
| Yhteensä | 73 | 295 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Tutkimusmateriaali

Tutkimusmateriaali

52

52

45

45

Muut

Muut

21

21

250

250

Yhteensä

Yhteensä

73

73

295

295

2.8   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | | 12 932 | 20 078 |
| Käyttötilit | | 79 | 152 |
| Ennakkomaksutilit | | 5 | 5 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | | 0 | 0 |
| Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit | 2.8.1 | 13 017 | 20 236 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat | 2.8.2 | 2 377 | 1 608 |
| Sakkoihin liittyvät käteisvarat | 2.8.3 | 1 438 | 1 234 |
| Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat | | 1 167 | 999 |
| Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat | | 114 | 34 |
| Yhteensä | | 18 113 | 24 111 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

12 932

12 932

20 078

20 078

Käyttötilit

Käyttötilit

79

79

152

152

Ennakkomaksutilit

Ennakkomaksutilit

5

5

5

5

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

0

0

0

0

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

2.8.1

13 017

13 017

20 236

20 236

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

2.8.2

2 377

2 377

1 608

1 608

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

2.8.3

1 438

1 438

1 234

1 234

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

1 167

1 167

999

999

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

114

114

34

34

Yhteensä

Yhteensä

18 113

18 113

24 111

24 111

2.8.1   
  Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Tähän kohtaan kuuluvat varat, joita komissio säilyttää jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla pankkitileillään (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä liikepankeissa, ennakkomaksutileillä tai käteiskassoissa. Kassavarojen määrä vuoden 2018 lopussa johtuu pääasiassa seuraavista syistä:

| — | Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy 0,75 miljardia euroa joidenkin jäsenvaltioiden ennakkoon maksamia määriä, jotka perustuvat vuonna 2018 hyväksyttyyn lisätalousarvion nro 6. |
| --- | --- |

—

Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy 0,75 miljardia euroa joidenkin jäsenvaltioiden ennakkoon maksamia määriä, jotka perustuvat vuonna 2018 hyväksyttyyn lisätalousarvion nro 6.

| — | Vuonna 2018 maksettiin lopullisesti 1,4 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka eivät vielä sisälly yhteenkään lisätalousarvioon. Nämä sakot sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon |
| --- | --- |

—

Vuonna 2018 maksettiin lopullisesti 1,4 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka eivät vielä sisälly yhteenkään lisätalousarvioon. Nämä sakot sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon

| — | Kassavaroihin sisältyy myös 7,4 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja muita maksumäärärahoja. |
| --- | --- |

—

Kassavaroihin sisältyy myös 7,4 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja muita maksumäärärahoja.

2.8.2   
  Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Tässä kohdassa esitetyt määrät ovat pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen, sekä talousarviotakauksiin liittyvissä takuurahastoissa olevia käteisvaroja ja muita rahavaroja (ks. liitetieto 2.4.1). Rahoitusvälineisiin ja takuurahastoihin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisissa ohjelmissa.

2.4.1

2.8.3   
  Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Nämä käteisvarat sisältävät määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin. Jos toinen osapuoli on hakenut muutosta komission päätökseen tai ei ole tiedossa, haetaanko päätökseen muutosta, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisena velkana liitetiedossa 4.1.4.

4.1.4

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut kaikkia alustavasti maksettuihin sakkoihin liittyviä varoja BUFI-rahastossa. Kyseiset varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin rahoitusvälineisiin (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

VELAT

VELAT

2.9   ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuus-järjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 31.12.2018 Yhteensä | 31.12.2017 Yhteensä |
| Etuuspohjaiset velvoitteet | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 | 73 560 |
| Järjestelmän varat | — | (119) | (296) | (415) | (438) |
| Nettovelka | 70 017 | 1 746 | 8 694 | 80 456 | 73 122 |

milj. euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuus-järjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

31.12.2018 Yhteensä

31.12.2017 Yhteensä

Etuuspohjaiset velvoitteet

Etuuspohjaiset velvoitteet

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

73 560

73 560

Järjestelmän varat

Järjestelmän varat

—

—

(119)

(119)

(296)

(296)

(415)

(415)

(438)

(438)

Nettovelka

Nettovelka

70 017

70 017

1 746

1 746

8 694

8 694

80 456

80 456

73 122

73 122

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan kasvu johtuu pääasiassa Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän nettovelan kasvusta. Vuoden aikana työsuoritusten ansiosta karttuneet oikeudet ovat suuremmat kuin vuoden aikana maksetut etuudet. Lisäksi tähän vaikuttavat vuotuiset korkomenot (vastuiden diskonttauksen purkaminen) ja kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset tappiot, joista merkittävä määrä liittyy liitetiedossa 2.9.1 mainittuun parannukseen.

2.9.1

2.9.1   
  Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Tämä etuuspohjainen velvoite on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvien, eläkevelvoitteiden täyttämiseksi EU:lta vaadittavien odotettavissa olevien vastaisten maksujen nykyarvo. Järjestelmä on jatkuva, ja siksi kaikki järjestelmästä vuoden aikana vaaditut maksut sisällytetään EU:n talousarvioon vuosittain.

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Järjestelmä on laskennallisesti rahoitettu, ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet. Lisäksi työelämässä olevien jäsenten peruspalkasta vähennetään pakollinen eläkemaksu, joka on nykyään 10,0 prosenttia. Nämä maksuosuudet ovat varainhoitovuoden talousarviotuloja, joilla rahoitetaan osaltaan EU:n yleisiä menoja – ks. myös liitetieto 3.6.

3.6

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31. joulukuuta 2018 henkilöstön ja eläkkeellä olevan henkilöstön määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 39 (ja näin ollen myös EU:n tilinpäätössäännön nro 12) mukaisesti. Kuten jo vuoden 2017 tilinpäätöksessä todettiin, komission asiasta vastaavat yksiköt ovat toteuttaneet toimia, joilla tehostetaan tiedonkeruumenetelmiä sekä parannetaan oletuksia ja laskentamenetelmiä. Yksi tämän työn tuloksista on ollut perheenjäsenten eläkkeisiin (eli tapaukset, joissa järjestelmän jäsen on menehtynyt) liittyvän vastuun aiempaa tarkempi arviointi, jossa sovelletaan ajantasaisinta vakuutusmatemaattista käytäntöä. Tämän parannetun menetelmän käyttö kasvattaa vuoden 2018 vastuuta 2,1 miljardilla eurolla. Jos tätä menetelmää olisi käytetty vuonna 2017, kyseinen vastuu olisi ollut 2,3 miljardia euroa suurempi kuin aiemmalla menetelmällä määritetty vastuu.

2.9.2   
  Muut eläke-etuusjärjestelmät

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Tähän kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

2.9.3   
  Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Edellä mainittujen eläke-etuusjärjestelmien lisäksi määritetään arvioitu vastuu, joka EU:lla on yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä (JSIS) terveydenhuollon kustannuksista, jotka on maksettava työsuhteen jälkeiseltä ajalta (vähennettynä työntekijöiden omalla maksuosuudellaan). Kuten liitetiedossa 1.5.10 todetaan, tämän vastuun laskennassa otetaan huomioon koko aktiivinen palveluksessaoloaika. Näin varmistetaan, että henkilöstön työsuhteen päättymisen jälkeiseen järjestelmään kuuluvat eläke- ja sairausvakuutusjärjestelmät kirjataan johdonmukaisesti. Sekä EU:n tilinpäätössääntöjen että IPSAS-standardien mukaan velvollisuutena on kuvata todenmukaisesti asianomaisen tilanteen taloudellista sisältöä. Siksi IPSAS 39 standardia ei ole tulkittu tiukemmin määritettäessä palveluksessaoloaikojen etuuksia. Jos JSIS-järjestelmän rahoituskustannus kertyisi täysimääräisesti 10 vuoden aikana kaikille virkamiehille eikä työntekijän aktiivisen palveluksessaoloajan perusteella, kyseistä menetelmää käyttämällä etuuspohjaiset velvoitteet olisivat vuoden lopussa 3 miljardia euroa suuremmat. Kuten jo kuitenkin todettiin, tämä tiukempi lähestymistapa ei olisi yhteensopiva todenmukaisen kuvan antamista koskevan laadullisen ominaisuuden kanssa. Siksi sen ei katsota tarjoavan luotettavaa tietoa EU:n tilinpäätössäännön nro 1 ja IPSAS-standardien käsitteellisen viitekehyksen mukaisesti. Arvio on erityisen herkkä nykyisen henkilöstön hallinnollisen aseman muutoksille (erityisesti tämä koskee niiden määräaikaisten työntekijöiden määrää, joista odotetaan tulevan virkamiehiä tulevaisuudessa).

1.5.10

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvan velvoitteen täyttämiseksi vaadittavien, odotettavissa olevien vastaisten maksujen diskontattu arvo.

Seuraavassa analysoidaan etuuspohjaisen velvoitteen muutosta varainhoitovuonna:

| milj. euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläkeetuus-järjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2017 | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |
| Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan | | | | |
| Kauden työsuoritukseen perustuva meno | 2 716 | 87 | 270 | 3 074 |
| Korkomenot | 1 215 | 32 | 155 | 1 402 |
| Kirjattu nettovaroihin | | | | |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | | | | |
| Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot | 3 380 | (15) | 4 | 3 369 |
| Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot | — | 1 | — | 1 |
| Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot | 251 | (36) | 901 | 1 115 |
| Muut | | | | |
| Maksetut etuudet | (1 496 ) | (58) | (96) | (1 650 ) |
| Nykyarvo 31.12.2018 | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 872 |

milj. euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläkeetuus-järjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2017

Nykyarvo 31.12.2017

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan

Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

2 716

2 716

87

87

270

270

3 074

3 074

Korkomenot

Korkomenot

1 215

1 215

32

32

155

155

1 402

1 402

Kirjattu nettovaroihin

Kirjattu nettovaroihin

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

3 380

3 380

(15)

(15)

4

4

3 369

3 369

Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

—

1

1

—

1

1

Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

251

251

(36)

(36)

901

901

1 115

1 115

Muut

Muut

Maksetut etuudet

Maksetut etuudet

(1 496 )

(1 496 )

(58)

(58)

(96)

(96)

(1 650 )

(1 650 )

Nykyarvo 31.12.2018

Nykyarvo 31.12.2018

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 872

80 872

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot muodostuvat etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon kasvusta, joka johtuu järjestelmän nykyisten jäsenten työsuorituksesta kauden aikana.

Korkomenoilla tarkoitetaan korkomenoja, jotka muodostuvat etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon kasvusta varainhoitovuoden aikana, koska etuuksien suorittaminen on yhtä kautta lähempänä.

Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot viittaavat vuotta 2018 koskevien edellisten vakuutusmatemaattisten oletusten ja vuoden 2018 toteutumien välisten erojen vaikutuksiin. Tämä määrä sisältää liitetiedossa 2.9.1 mainitun parannuksen.

2.9.1

Vakuutusmatemaattisista oletuksista (demografiset ja taloudelliset, kuten diskonttokorot ja ennustetut palkankorotukset) johtuvia vakuutusmatemaattisia voittoja ja tappioita aiheutuu, kun näitä oletuksia päivitetään, jotta ne vastaavat muutoksia niiden perustana olevassa tilanteessa.

Etuudet (esimerkiksi eläkkeet tai terveydenhoitomenojen korvaukset) maksetaan vuoden aikana järjestelmän sääntöjen mukaisesti. Näiden maksettujen etuuksien vuoksi etuuspohjaisesta järjestelystä johtuva velvoite väheni.

Järjestelmän varat

Järjestelmän varat

| milj. euroa |
| --- |
| | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2017 | 137 | 301 | 438 |
| Järjestelmän varojen nettomuutos | (18) | (5) | (23) |
| Nykyarvo 31.12.2018 | 119 | 296 | 415 |

milj. euroa

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2017

Nykyarvo 31.12.2017

137

137

301

301

438

438

Järjestelmän varojen nettomuutos

Järjestelmän varojen nettomuutos

(18)

(18)

(5)

(5)

(23)

(23)

Nykyarvo 31.12.2018

Nykyarvo 31.12.2018

119

119

296

296

415

415

Vakuutusmatemaattiset oletukset – Työsuhde-etuudet

Vakuutusmatemaattiset oletukset – Työsuhde-etuudet

Seuraavassa esitetään tärkeimmät vakuutusmatemaattiset oletukset, joita käytetään määritettäessä EU:n kahden tärkeimmän työsuhde-etuusjärjestelmän arvoa.

| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Yhteinen sairausvakuutus-järjestelmä |
| --- | --- | --- |
| 2018 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 1,9 % | 2,0 % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,4 % | 1,5 % |
| Reaalinen diskonttokorko | 0,5 % | 0,5 % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,9 % | 1,8 % |
| Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat | — | 3,0 % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2017 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 1,9 % | 2,0 % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,5 % | 1,6 % |
| Reaalinen diskonttokorko | 0,4 % | 0,4 % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,8 % | 1,7 % |
| Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat | — | 3,0 % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutus-järjestelmä

2018

2018

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,4 %

1,4 %

1,5 %

1,5 %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

0,5 %

0,5 %

0,5 %

0,5 %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,9 %

1,9 %

1,8 %

1,8 %

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0 %

3,0 %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2017

2017

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

1,9 %

1,9 %

2,0 %

2,0 %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,5 %

1,5 %

1,6 %

1,6 %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

0,4 %

0,4 %

0,4 %

0,4 %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,8 %

1,8 %

1,7 %

1,7 %

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

Terveydenhoitomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0 %

3,0 %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Kuolleisuus vuosina 2017 ja 2018 perustuu EU:n virkamiesten elinaikataulukkoon – EULT 2018.

Nimellinen diskonttokorko on määritetty euromääräisten nollakorkoisten joukkovelkakirjalainojen arvon mukaan (maturiteetti on 20 vuotta joulukuusta 2018 unionin virkamiesten eläkejärjestelmässä ja 25 vuotta yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä). Inflaatiovauhti on ennustettu inflaatiovauhti vastaavan ajanjakson aikana. Se on määritettävä empiirisesti käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Reaalisen diskonttokoron laskennassa käytetään nimellistä diskonttokorkoa ja ennustettua pitkän aikavälin inflaatiovauhtia.

Herkkyysanalyysit

Herkkyysanalyysit

Herkkyysanalyysi perustuu simulaatioihin, joissa muutetaan kyseisten oletusten arvoa (jos tilanne muuten pysyy samanlaisena) ja seurataan, miten malli reagoi muutoksiin.

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Kymmenen peruspisteen muutoksella terveydenhuoltomenojen ennustetussa kehityksessä olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % |
| Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä | 12 | (12) | 11 | (11) |
| Etuuspohjainen velvoite | 253 | (246) | 220 | (213) |

milj. euroa

2018

2017

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhoitomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä

12

12

(12)

(12)

11

11

(11)

(11)

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

253

253

(246)

(246)

220

220

(213)

(213)

Kymmenen peruspisteen (0,1 prosentin) muutoksella arvioidussa diskonttokorossa olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % |
| Etuuspohjainen velvoite | (219) | 226 | (188) | 194 |

milj. euroa

2018

2017

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(219)

(219)

226

226

(188)

(188)

194

194

Kymmenen peruspisteen (0,1 prosentin) muutoksella ennustetuissa palkankorotuksissa olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % |
| Etuuspohjainen velvoite | (26) | 25 | (25) | 24 |

milj. euroa

2018

2017

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(26)

(26)

25

25

(25)

(25)

24

24

Vuoden muutoksella oletetussa eläkeiässä olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys |
| Etuuspohjainen velvoite | (91) | 54 | (82) | 44 |

milj. euroa

2018

2017

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(91)

(91)

54

54

(82)

(82)

44

44

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän herkkyys muutoksille

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän herkkyys muutoksille

Kymmenen peruspisteen (0,1 prosentin) muutoksella arvioidussa diskonttokorossa olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % |
| Etuuspohjainen velvoite | (1 434 ) | 1 478 | (1 281 ) | 1 319 |

milj. euroa

2018

2017

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

(1 281 )

(1 281 )

1 319

1 319

Kymmenen peruspisteen (0,1 prosentin) muutoksella ennustetuissa palkankorotuksissa olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % | Kasvu 0,1 % | Väheneminen 0,1 % |
| Etuuspohjainen velvoite | 1 427 | (1 388 ) | 1 313 | (1 192 ) |

milj. euroa

2018

2017

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Kasvu 0,1 %

Väheneminen 0,1 %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

1 313

1 313

(1 192 )

(1 192 )

Vuoden muutoksella oletetussa eläkeiässä olisi seuraavat vaikutukset:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys |
| Etuuspohjainen velvoite | (573) | 645 | (496) | 639 |

milj. euroa

2018

2017

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(573)

(573)

645

645

(496)

(496)

639

639

2.10   VARAUKSET

VARAUKSET

| milj. euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2017 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Luokkien väliset siirrot | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2018 |
| Oikeustapaukset: | | | | | | | |
| maatalous | 49 | 270 | (2) | (47) | — | — | 270 |
| koheesio | 20 | — | (20) | — | — | — | (0) |
| muut | 120 | 3 | (19) | (2) | — | (1) | 100 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 1 934 | — | — | (34) | — | 32 | 1 933 |
| Rahoitusvaraukset | 1 115 | 590 | (7) | (149) | — | 2 | 1 551 |
| Sakot | 27 | — | (27) | — | — | — | — |
| Muut | 272 | 38 | (38) | (18) | — | 24 | 278 |
| Yhteensä | 3 538 | 901 | (115) | (249) | — | 57 | 4 132 |
| Pitkäaikaiset | 2 880 | 704 | (38) | (52) | (272) | 59 | 3 281 |
| Lyhytaikaiset | 659 | 197 | (77) | (197) | 272 | (2) | 852 |

milj. euroa

Määrä 31.12.2017

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Luokkien väliset siirrot

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2018

Oikeustapaukset:

Oikeustapaukset:

maatalous

maatalous

49

49

270

(2)

(2)

(47)

(47)

—

—

270

270

koheesio

koheesio

20

20

—

(20)

(20)

—

—

—

(0)

(0)

muut

muut

120

120

3

(19)

(19)

(2)

(2)

—

(1)

(1)

100

100

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

1 934

1 934

—

—

(34)

(34)

—

32

32

1 933

1 933

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

1 115

1 115

590

(7)

(7)

(149)

(149)

—

2

2

1 551

1 551

Sakot

Sakot

27

27

—

(27)

(27)

—

—

—

—

Muut

Muut

272

272

38

38

(38)

(38)

(18)

(18)

—

24

24

278

278

Yhteensä

Yhteensä

3 538

3 538

901

901

(115)

(115)

(249)

(249)

—

57

57

4 132

4 132

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

2 880

2 880

704

704

(38)

(38)

(52)

(52)

(272)

(272)

59

59

3 281

3 281

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

659

659

197

197

(77)

(77)

(197)

(197)

272

272

(2)

(2)

852

852

Varaukset ovat aiempiin tapahtumiin liittyviä luotettavasti arvioituja määriä, jotka on todennäköisesti maksettava EU:n talousarviosta tulevaisuudessa.

Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden lopun jälkeen.

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

Varauksen perustetta päivitettiin vuonna 2017 Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ydinlaitosten käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa koskevan strategian (D&WM-ohjelma) vuoden 2017 päivityksen mukaiseksi. Strategian sekä määräraha- ja henkilöstötarpeen tarkistus toteutettiin yhdessä riippumattoman D&WMP-asiantuntijaryhmän kanssa. Se on paras saatavilla oleva arvio määräraha- ja henkilöstötarpeesta JRC:n Ispran, Geelin, Karlsruhen ja Pettenin laitosten purkamisen loppuunsaattamiseksi.

Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän korkoa). Varauksen arvoksi 31. joulukuuta 2018 saatiin näin yhteensä 1 933 miljoonaa euroa. Tämä kokonaismäärä jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti käytetään vuonna 2018 (31 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka käytetään myöhemmin (1 902 miljoonaa euroa).

On huomattava, että merkittävät epävarmuudet, jotka liittyvät ydinlaitosten purkamisen pitkän aikavälin suunnitteluun, voivat vaikuttaa arvioon, ja määrä voi nousta merkittävästi tulevaisuudessa. Suurimmat epävarmuustekijät liittyvät purettujen laitosten lopulliseen vaiheeseen, ydinmateriaaliin, jätehuollon ja loppukäsittelyn näkökohtiin, epätäydellisiin tai puuttuviin kansallisiin sääntelykehyksiin, monimutkaisiin ja aikaavieviin lisensointimenettelyihin sekä käytöstäpoistomarkkinoiden tulevaan kehitykseen.

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin eri rahoitusvälineistä myönnetyistä takauksista, jotka valtuutetut yhteisöt voivat myöntää omissa nimissään EU:n puolesta ja EU:n riskillä. Takauksiin liittyvä EU:n rahoitusriski on kuitenkin rajattu ja rahoitusvarat rahoitetaan asteittain kattamaan tulevat vakuuteen perustuvien maksujen vaatimukset. Tähän kohtaan sisältyvät myös varaukset EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa takaamien Syyrialle myönnettyjen lainojen osalta, jotka EU on siis taannut ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston avulla. Pitkäaikaiset rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon

Rahoitusvarausten kasvu liittyy Horisontti 2020- ja COSME-takausvälineiden lisääntyneeseen käyttöön.

2.11   RAHOITUSVELAT

RAHOITUSVELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvelat | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 53 281 | 50 061 |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | 2.11.2 | 7 | 2 |
| | | 53 289 | 50 063 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvelat | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 2 602 | 6 850 |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | 2.11.2 | 15 | — |
| | | 2 617 | 6 850 |
| Yhteensä | | 55 906 | 56 913 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

53 281

53 281

50 061

50 061

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

7

7

2

2

53 289

53 289

50 063

50 063

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

2 602

2 602

6 850

6 850

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

15

15

—

2 617

2 617

6 850

6 850

Yhteensä

Yhteensä

55 906

55 906

56 913

56 913

2.11.1   
  Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat | 2.11.1.1 | 53 872 | 54 841 |
| Muut rahoitusvelat | 2.11.1.2 | 2 012 | 2 070 |
| Yhteensä | | 55 884 | 56 911 |
| Pitkäaikaiset | | 53 281 | 50 061 |
| Lyhytaikaiset | | 2 602 | 6 850 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

2.11.1.1

2.11.1.1

53 872

53 872

54 841

54 841

Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

2.11.1.2

2.11.1.2

2 012

2 012

2 070

2 070

Yhteensä

Yhteensä

55 884

55 884

56 911

56 911

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

53 281

53 281

50 061

50 061

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

2 602

2 602

6 850

6 850

2.11.1.1.   Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

| milj. euroa |
| --- |
| | ERVM | Maksutasetuki | Makrotaloudellinen rahoitus-apu | Euratom-lainat | Selvitys-tilassa oleva EHTY | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2017 | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Uudet lainat | 4 500 | — | 515 | 50 | — | 5 065 |
| Takaisinmaksut | (4 500 ) | (1 350 ) | (56) | (46) | — | (5 952 ) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | (0) | (1) | (1) |
| Kirjanpitoarvon muutokset | (56) | (30) | 5 | 0 | 0 | (82) |
| Yhteensä 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Pitkäaikaiset | 46 800 | 200 | 4 309 | 213 | — | 51 521 |
| Lyhytaikaiset | 600 | 1 534 | 79 | 41 | 97 | 2 350 |

milj. euroa

ERVM

Maksutasetuki

Makrotaloudellinen rahoitus-apu

Euratom-lainat

Selvitys-tilassa oleva EHTY

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Uudet lainat

Uudet lainat

4 500

4 500

—

515

515

50

50

—

5 065

5 065

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

(4 500 )

(4 500 )

(1 350 )

(1 350 )

(56)

(56)

(46)

(46)

—

(5 952 )

(5 952 )

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

(0)

(0)

(1)

(1)

(1)

(1)

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

(56)

(56)

(30)

(30)

5

5

0

0

0

0

(82)

(82)

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

46 800

46 800

200

200

4 309

4 309

213

213

—

51 521

51 521

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

600

600

1 534

1 534

79

79

41

41

97

97

2 350

2 350

Ottolainaus sisältää pääasiassa velkakirjalainat, joiden määrä on 53 725 miljoonaa euroa (54 674 miljoonaa euroa vuonna 2017). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Selvitystilassa olevaa EHTY:ä lukuun ottamatta edellä mainittujen lainojen takaisinmaksun takaajina ovat viime kädessä EU:n talousarvio (ks. liitetieto 4.1.2) ja kukin jäsenvaltio.

4.1.2

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| --- | --- | --- |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0 % – 3,82 % | 0 % – 4,54 % |
| Euratom-lainat | 0 % – 5,68 % | 0 % – 5,68 % |
| Maksutaselainat | 2,88 % – 3,38 % | 2,88 % – 3,38 % |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,50 % – 3,75 % | 0,62 % – 3,75 % |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 6,91 % – 8,97 % | 6,91 % – 8,97 % |

31.12.2018

31.12.2017

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0 % – 3,82 %

0 % – 3,82 %

0 % – 4,54 %

0 % – 4,54 %

Euratom-lainat

Euratom-lainat

0 % – 5,68 %

0 % – 5,68 %

0 % – 5,68 %

0 % – 5,68 %

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

2,88 % – 3,38 %

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,50 % – 3,75 %

0,50 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

0,62 % – 3,75 %

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

6,91 % – 8,97 %

6,91 % – 8,97 %

6,91 % – 8,97 %

6,91 % – 8,97 %

2.11.1.2.   Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 1 331 | 1 456 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 314 | 305 |
| Muut | 115 | 159 |
| | 1 760 | 1 920 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 93 | 89 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 29 | 24 |
| Takaisin maksettavat sakot | 125 | 13 |
| Muut | 5 | 24 |
| | 252 | 150 |
| Yhteensä | 2 012 | 2 070 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

1 331

1 331

1 456

1 456

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

314

314

305

305

Muut

Muut

115

115

159

159

1 760

1 760

1 920

1 920

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

93

93

89

89

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

29

29

24

24

Takaisin maksettavat sakot

Takaisin maksettavat sakot

125

125

13

13

Muut

Muut

5

5

24

24

252

252

150

150

Yhteensä

Yhteensä

2 012

2 012

2 070

2 070

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

| milj. euroa |
| --- |
| Erän kuvaus | Vastaisuudessa maksettavat määrät |
| Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Velat yhteensä |
| Maa-alueet ja rakennukset | 86 | 428 | 893 | 1 407 |
| Muut käyttöomaisuushyödykkeet | 7 | 10 | — | 17 |
| Yhteensä 31.12.2018 | 93 | 438 | 893 | 1 424 |
| Koron osuus | 60 | 216 | 196 | 472 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2018 | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2017 | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |

milj. euroa

Erän kuvaus

Vastaisuudessa maksettavat määrät

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Velat yhteensä

Maa-alueet ja rakennukset

Maa-alueet ja rakennukset

86

86

428

428

893

893

1 407

1 407

Muut käyttöomaisuushyödykkeet

Muut käyttöomaisuushyödykkeet

7

7

10

10

—

17

17

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

93

93

438

438

893

893

1 424

1 424

Koron osuus

Koron osuus

60

60

216

216

196

196

472

472

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2018

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2018

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2017

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2017

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

Edellä mainitut leasingiin ja rakennuksiin liittyvät määrät on rahoitettava tulevista talousarvioista.

2.11.2   
  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

| milj. euroa |
| --- |
| Johdannaistyyppi | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Nimellisarvo | Käypä arvo | Nimellisarvo | Käypä arvo |
| Pääomasijoitussalkun takaus | 536 | 20 | — | — |
| Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu) | 11 | 2 | 9 | 2 |
| Yhteensä | 546 | 22 | 9 | 2 |
| Pitkäaikaiset | 82 | 7 | 9 | 2 |
| Lyhytaikaiset | 464 | 15 | — | — |

milj. euroa

Johdannaistyyppi

31.12.2018

31.12.2017

Nimellisarvo

Käypä arvo

Nimellisarvo

Käypä arvo

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkun takaus

536

536

20

20

—

—

Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu)

Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu)

11

11

2

2

9

9

2

2

Yhteensä

Yhteensä

546

546

22

22

9

9

2

2

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

82

82

7

7

9

9

2

2

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

464

464

15

15

—

—

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkulle annetut takaukset luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusveloiksi, koska ne eivät täytä rahoitusvakuuksiin liittyvän velan määritelmää – ks. liitetieto 1.5.12. Tämä otsake liittyy 31. joulukuuta 2018 takaukseen, jonka EU on antanut Horisontti 2020 takausvälineistä (ks. liitetieto 2.4.1) EIP-ryhmälle oman pääoman ehtoisten toimenpiteiden salkkua varten. EU:n taloudellinen vastuu mitataan kohteena olevien sijoitusten arvon perusteella.

1.5.12

2.4.1

Ulkomaanvaluutan määräinen optio

Ulkomaanvaluutan määräinen optio

EU:lla on 31. joulukuuta 2018 johdannaissopimus (ulkomaanvaluutan määräinen optio – put spread optio), jolla se kattaa rahoituslaitosten Ukrainan pk-yrityksille rahoituksen saatavuuden vahvistamiseksi sekä lainaehtojen houkuttavuuden parantamiseksi Ukrainassa myöntämiin lainoihin liittyvän ulkomaanvaluutan (UAH) devalvoinnin. Sopimusehtojen mukaan EU antaa kumppaneilleen mahdollisuuden hakea kunkin tukikelpoisen lainan osalta enintään EU:n 30 prosentin maksuosuutta, jos Ukrainan hryvnia devalvoidaan suhteessa euroon.

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvelkojen hierarkia

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvelkojen hierarkia

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | — | — |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 2 | 2 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 20 | — |
| Yhteensä | 22 | 2 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

—

—

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

2

2

2

2

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

20

20

—

Yhteensä

Yhteensä

22

22

2

2

2.11.3   
  Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

EIP:n ESIR:in infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan puitteissa (IIW) maksaman velkasalkun ESIR-takuu merkitään rahoitusvakuuksiin liittyväksi velaksi. ESIR-rahaston rahoitusvakuuksiin liittyvien velkojen määrä oli nolla euroa 31. joulukuuta 2018, koska takauksen perusteella saatavat määrät ylittävät odotetut tappiot (ks. liitetieto 4.1.1).

4.1.1

2.12   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| milj. euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Oikaisut | Nettomäärä 31.12.2018 | Bruttomäärä | Oikaisut | Nettomäärä 31.12.2017 |
| Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu: | | | | | | |
| Jäsenvaltioilta | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 247 | — | 247 | 481 | — | 481 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 | 12 602 | (883) | 11 719 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 5 195 | (496) | 4 699 | 4 183 | (264) | 3 919 |
| Muut | 632 | (75) | 557 | 746 | (280) | 466 |
| Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä | 1 461 | (179) | 1 282 | 1 563 | (144) | 1 419 |
| Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 |
| Maataloustukirahasto | 14 772 | — | 14 772 | 11 534 | — | 11 534 |
| Omiin varoihin liittyvät velat | 769 | — | 769 | 8 836 | — | 8 836 |
| Muut | 570 | — | 570 | 341 | — | 341 |
| Muut | 294 | — | 294 | 333 | — | 333 |
| Yhteensä | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 |

milj. euroa

Bruttomäärä

Oikaisut

Nettomäärä 31.12.2018

Bruttomäärä

Oikaisut

Nettomäärä 31.12.2017

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Jäsenvaltioilta

Jäsenvaltioilta

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

247

247

—

247

247

481

481

—

481

481

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

Muut

Muut

632

632

(75)

(75)

557

557

746

746

(280)

(280)

466

466

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

14 772

14 772

—

—

14 772

14 772

11 534

11 534

—

—

11 534

11 534

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat

769

769

—

—

769

769

8 836

8 836

—

—

8 836

8 836

Muut

Muut

570

570

—

—

570

570

341

341

—

—

341

341

Muut

Muut

294

294

—

—

294

294

333

333

—

—

333

333

Yhteensä

Yhteensä

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

Muihin lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy saatuja laskuja ja menoilmoituksia, joita ei ole vielä maksettu vuoden loppuun mennessä. Ne kirjataan alun perin laskun/menoilmoituksen vastaanoton yhteydessä esitetyn määrän suuruisiksi. Muita lyhytaikaisia velkoja oikaistaan vastaamaan kustannusten tarkastuksen jälkeen hyväksyttyjä määriä ja tukikelpoisiksi arvioituja määriä. Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, esitetään kohdassa ”Oikaisut”. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimiin.

Yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa, jota sovelletaan rakennerahastoihin (EAKR ja Euroopan sosiaalirahasto), koheesiorahastoon ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon, säädetään ohjelmakauden 2014–2020 osalta, että EU:n talousarviota suojataan pidättämällä välimaksuista järjestelmällisesti 10 prosenttia. Valvontasykli päättyy tilivuoden (1. heinäkuuta – 30. kesäkuuta) päättymistä seuraavan vuoden helmikuussa hallintoviranomaisten suoritettua hallinnon tarkastukset ja tarkastusviranomaisten suoritettua omat tarkastuksensa. Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamat varmistusasiakirjat ja tilityksen. Loppusaldo maksetaan tai peritään takaisin vasta sitten kun tämä arviointi on tehty ja tilit hyväksytty. Näiden sääntöjen mukaisesti pidätetty määrä oli vuoden 2018 lopussa yhteensä 5,7 miljardia euroa. Osa tästä määrästä (0,9 miljardia euroa) arvioidaan tukikelvottomaksi jäsenvaltioiden tilinpäätöksissään toimittamien tietojen perusteella, ja sekin esitetään kohdassa ”Oikaisut”. Muita lyhytaikaisia velkoja koskevien oikaisujen viimeinen komponentti ovat jäsenvaltioille maksettavien muiden ennakoiden määrät (ks. liitetieto 2.5.2), jotka ovat vielä maksamatta vuoden lopussa (0,8 miljardia euroa).

2.5.2

Koheesiopolitiikan osalta (EAKR, koheesiorahasto, ESR) muut lyhytaikaiset velat ovat vähentyneet pääasiassa sen vuoksi, että kauteen 2007–2013 liittyvät menoilmoitukset ovat vähentyneet merkittävästi, 3,5 miljardiin euroon (10 miljardia euroa vuonna 2017), koska komissio tarkistaa vielä jäsenvaltioiden toimittamia lopullisia menoilmoituksia. Samaan aikaan kautta 2014–2020 koskevat menoilmoitukset nousivat 10 miljardiin euroon (5 miljardia euroa vuonna 2017) ohjelmien toteuttamisen edistyessä.

Maataloustukirahaston muiden lyhytaikaisten velkojen kasvu liittyy maataloustukirahaston velkojen kokonaismäärän jakamiseen muihin lyhytaikaisiin velkoihin ja menojäämiin. Maataloustukirahaston velkojen kokonaismäärä säilyi edellisvuoteen verrattuna lähes ennallaan: se oli 44 159 miljoonaa euroa, kun edellisenä vuonna se oli 44 837 miljoonaa euroa. Sääntöjenmukaisuustarkastuksen seurauksena tehtyjen päätösten kattama määrä (käsitellään kirjanpidossa velkana) oli vuonna 2018 kuitenkin suurempi kuin vuonna 2017.

Ennakkorahoituspyynnöt

Ennakkorahoituspyynnöt

Edellä mainittujen määrien lisäksi vuoden 2018 lopussa on saatu 0,5 miljoonan euron suuruiset ennakkomaksupyynnöt, joita ei ollut maksettu vuoden lopussa. EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan näitä määriä ei kirjata muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi.

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat

Omiin varoihin liittyvät velat viittaavat sellaisiin jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon maksamiin rahoitusosuuksiin, jotka palautetaan vuoden lopussa lisätalousarvion nro 6/2018 mukaisesti. Kyseinen lisätalousarvio hyväksyttiin 12. joulukuuta 2018. Lisätalousarviot toteutetaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (20) 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Lisätalousarvion mukaiset määrät palautettiin tämän säännöksen mukaisesti jäsenvaltioille vuoden 2019 tammikuun ensimmäisenä pankkipäivänä. Vastaava suuri palautettava määrä 31. joulukuuta 2017 oli seurausta 30. marraskuuta 2017 hyväksytystä lisätalousarviosta nro 6/2017. Tänä vuonna lisätalousarvio pääasiassa kasvatti jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia (ks. liitetieto 2.6.1.1).

20

2.6.1.1

2.13   MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Menojäämät | 62 877 | 63 588 |
| Tuloennakot | 96 | 111 |
| Muut | 213 | 203 |
| Yhteensä | 63 186 | 63 902 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Menojäämät

Menojäämät

62 877

62 877

63 588

63 588

Tuloennakot

Tuloennakot

96

96

111

111

Muut

Muut

213

213

203

203

Yhteensä

Yhteensä

63 186

63 186

63 902

63 902

Menojäämät on jaoteltu seuraavasti:

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Maataloustukirahasto | 29 387 | 33 303 |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 18 687 | 17 464 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 5 863 | 4 249 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 2 321 | 2 870 |
| Muut | 6 619 | 5 702 |
| Yhteensä | 62 877 | 63 588 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

29 387

29 387

33 303

33 303

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

18 687

18 687

17 464

17 464

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

5 863

5 863

4 249

4 249

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

2 321

2 321

2 870

2 870

Muut

Muut

6 619

6 619

5 702

5 702

Yhteensä

Yhteensä

62 877

62 877

63 588

63 588

Suurin muutos koskee maataloutta (maataloustukirahastoa). Lisätietoja on liitetiedossa 2.12. Koheesiopolitiikan osalta EAKR:n ja koheesiorahaston kasvu johtuu siirtyvien erien kasvusta nykyisellä ohjelmakaudella 2014–2020, kun ohjelmien toteutus etenee.

2.12

NETTOVARAT

NETTOVARAT

2.14   RAHASTOT

RAHASTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Käyvän arvon rahasto | 2.14.1 | 231 | 278 |
| Takuurahasto | 2.14.2 | 2 849 | 2 663 |
| Muut rahastot | 2.14.3 | 1 881 | 1 935 |
| Yhteensä | | 4 961 | 4 876 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

2.14.1

2.14.1

231

231

278

278

Takuurahasto

Takuurahasto

2.14.2

2.14.2

2 849

2 849

2 663

2 663

Muut rahastot

Muut rahastot

2.14.3

2.14.3

1 881

1 881

1 935

1 935

Yhteensä

Yhteensä

4 961

4 961

4 876

4 876

2.14.1   
  Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

Käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana

Käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Sisältyy käyvän arvon rahastoon | (70) | (8) |
| Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan | 23 | 6 |
| Yhteensä | (47) | (2) |

milj. euroa

2018

2017

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

(70)

(70)

(8)

(8)

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

23

23

6

6

Yhteensä

Yhteensä

(47)

(47)

(2)

(2)

2.14.2   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on 9 prosenttia vastuista, jotka on taattu EU:n talousarviosta EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden puitteissa. Tavoitesumma on samalla ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston varojen vähimmäismäärä (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

2.14.3   
  Muut rahastot

Muut rahastot

Nämä varat (1 514 miljoonaa euroa) kuuluvat pääasiassa selvitystilassa olevalle EHTY:lle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Tämä rahasto perustettiin EHTY:n toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.15   JÄSENVALTIOILTA MAKSETTAVIKSI VAADITTAVAT RAHOITUSOSUUDET

JÄSENVALTIOILTA MAKSETTAVIKSI VAADITTAVAT RAHOITUSOSUUDET

| | milj. euroa |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2017 | 75 234 |
| Varainhoitovuoden 2017 ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 556 |
| Takuurahaston varojen muutos | 186 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | 4 396 |
| Muiden varojen muutokset | (30) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (13 918 ) |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2018 | 66 424 |

milj. euroa

milj. euroa

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2017

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2017

75 234

75 234

Varainhoitovuoden 2017 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

Varainhoitovuoden 2017 ylijäämän palautus jäsenvaltioille

556

556

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

186

186

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

4 396

4 396

Muiden varojen muutokset

Muiden varojen muutokset

(30)

(30)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(13 918 )

(13 918 )

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2018

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2018

66 424

66 424

Tämä kohta vastaa sellaisia EU:lle joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 (tai myöhemmin) ja rahoitetaan tämän vuoksi vuoden n + 1 (tai sen jälkeisten vuosien) talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiä tällaisia eriä ovat maataloustukirahaston toimintaan ja työsuhde-etuuksista johtuviin velkoihin liittyvät erät.

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset liittyvät vakuutusmatemaattisiin voittoihin ja tappioihin, jotka johtuvat kyseisten velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista. Tammikuun 1. päivästä 2018 alkaen sovelletaan tarkistettua EU:n tilinpäätössääntöä nro 12 ”Työsuhde-etuudet” (perustuu IPSAS 39 standardiin). Kyseisen säännön mukaan vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot esitetään nettovarojen muutoksina eikä tuotto- ja kululaskelmassa.

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TULOT

TULOT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

3.1   BKTL-VARAT

BKTL-VARAT

Omista varoista saatavat tuotot ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja. BKTL-tuotot ovat tärkeimpiä omien varojen kolmesta ryhmästä, ja niiden määrä oli yhteensä 105 780 miljoonaa euroa vuonna 2018 (78 620 miljoonaa euroa vuonna 2017). Kaikilta jäsenvaltioilta kannetaan yhdenmukainen prosentuaalinen osuus BKTL:sta. BKTL-perusteiset varat tasapainottavat tuloja ja menoja, eli niillä rahoitetaan talousarvion osaa, jota muut tulonlähteet eivät kata. BKTL-perusteisista varoista saatavien tuottojen kasvu johtuu pääasiassa maksumäärärahojen kasvusta vuonna 2018 ja edellisen varainhoitovuoden vähäisestä talousarvion ylijäämästä (556 miljoonaa euroa; ei sisällä EFTAn osuutta). Molemmat osatekijät vaikuttivat vuonna 2018 jäsenvaltioiden BKTL-maksuosuuksiin, jotka muodostavat tasapainottavan määrän.

3.2   PERINTEISET OMAT VARAT

PERINTEISET OMAT VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Tullimaksut | 22 763 | 20 475 |
| Sokerimaksut | 4 | 45 |
| Yhteensä | 22 767 | 20 520 |

milj. euroa

2018

2017

Tullimaksut

Tullimaksut

22 763

22 763

20 475

20 475

Sokerimaksut

Sokerimaksut

4

4

45

45

Yhteensä

Yhteensä

22 767

22 767

20 520

20 520

Perinteisiin omiin varoihin kuuluvat sokerimaksut ja tullimaksut. Jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 20 prosenttia perinteisistä omista varoista. Edellä esitetyt luvut ovat nettomääriä, joista on vähennetty kyseiset kantokulut. Tullimaksujen kasvu liittyy pääasiassa rikkomistapaukseen perustuviin tulojäämiin (ks. liitetieto 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.3   ALV-VARAT

ALV-VARAT

Arvonlisävero määritellään unionin toiseksi omien varojen tyypiksi, koska se oli ensimmäinen EU:n tasolla laajasti yhdenmukaistettu verotyyppi. Alv-perusteiset rahoitusosuudet lasketaan soveltamalla kansalliseen alv:n määräytymisperusteeseen yhdenmukaista 0,3 prosentin verokantaa. Määräytymisperuste saa olla enintään 50 prosenttia kunkin jäsenvaltion bruttokansantulosta (BKTL). Vuosina 2014–2020, sovelletaan alennettua verokantaa (0,15 %) Saksaan, Alankomaihin ja Ruotsiin neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (21) mukaisesti.

21

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

3.4   SAKOT, UHKASAKOT JA SEURAAMUSMAKSUT

SAKOT, UHKASAKOT JA SEURAAMUSMAKSUT

Nämä 6 740 miljoonan euron tuotot (4 664 miljoonaa euroa vuonna 2017) liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt yrityksille EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta sekä sakkoihin, jotka komissio on määrännyt jäsenvaltioille EU:n lainsäädännön rikkomisesta. Komissio kirjaa sakkoihin liittyvät tuotot tehdessään päätöksen sakon määräämisestä ja kun asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Määrät liittyvät pääasiassa kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin (6 534 miljoonaa euroa). Suurimmat määrät koskevat EU:n kilpailusääntöjen rikkomista. Ne sisältävät muun muassa Googlelle Android-laitteiden valmistajiin kohdistuvien laittomien rajoitusten asettamisesta määrätyn sakon (4 343 miljoonaa euroa) ja Qualcommille piirisarjoihin liittyvän määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä määrätyn sakon (997 miljoonaa euroa).

3.5   VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 2 116 | 1 775 |
| Suora hallinnointi | 65 | 81 |
| Välillinen hallinnointi | 34 | 23 |
| Yhteensä | 2 215 | 1 879 |

milj. euroa

2018

2017

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

2 116

2 116

1 775

1 775

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

65

65

81

81

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

34

34

23

23

Yhteensä

Yhteensä

2 215

2 215

1 879

1 879

Tässä kohdassa esitetään lähinnä komission antamat perintämääräykset, joita vastaavat maksut on saatu tai jotka on kuitattu (eli vähennetty) komission kirjanpitojärjestelmään myöhemmin kirjatuista maksuista. Perintämääräysten tarkoituksena on periä takaisin maksuja, jotka on aiemmin maksettu EU:n talousarviosta. Nämä toimet perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin, minkä vuoksi ne ovat tärkeä osa EU:n talousarvion toteutusta. Näillä toimilla suojellaan EU:n talousarviota menoilta, jotka ovat syntyneet säännösten vastaisesti.

Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet maataloustukirahastosta myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta tilinpäätösvuoden loppuun.

Edellä olevaan taulukkoon sisällytetyt määrät vastaavat tuloja, jotka on saatu antamalla perintämääräyksiä. Tämän vuoksi ne eivät voi sisältää kaikkia EU:n talousarvion suojaamiseksi toteutettuja toimia, erityisesti kun kyse on koheesiopolitiikasta. Tällä alalla on käytössä erityisjärjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät oikaistaan, ja useimmissa tapauksissa perintämääräystä ei anneta. Mukaan ei ole luettu myöskään määriä, jotka on peritty takaisin kuittaamalla menoja vastaan tai peruutuksilla taikka perimällä ennakkomaksuja takaisin.

Suurin osa tässä esitetyistä määristä liittyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien varojen takaisinperintään:

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Tähän kohtaan sisältyvät maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat varainhoitovuoden tuotot ovat vuoden 2018 rahoitusoikaisuja ja jäsenvaltioiden ilmoittamia vuoden aikana perittyjä määriä. Niihin on lisätty petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä olevien, jäsenvaltioiden ilmoittamien määrien nettokasvua vastaava määrä.

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikkaa koskeva kohta sisältää pääasiassa 1 146 miljoonaa euroa tulojäämiä määristä, jotka komissio odottaa perivänsä takaisin jäsenvaltioilta. Perintä toteutetaan jäsenvaltioiden 15. helmikuuta 2019 mennessä toimittamien tilinpäätösten tarkastelun ja hyväksynnän perusteella. Jäsenvaltioiden tilinpäätösten hyväksymismenettely otettiin ensi kertaa käyttöön koheesioalalla ohjelmakaudelle 2014–2020.

3.6   MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut | 1 268 | 1 218 |
| Kolmansien maiden rahoitusosuudet | 1 376 | 1 269 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten | 594 | 988 |
| Omaisuuserien siirto | 85 | 208 |
| Varausten oikaisut | 100 | 29 |
| Maatalousmaksut | 4 | 4 |
| Budjettioikaisut | (726) | 5 806 |
| Muut | 612 | 854 |
| Yhteensä | 3 312 | 10 376 |

milj. euroa

2018

2017

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

1 268

1 268

1 218

1 218

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

1 376

1 376

1 269

1 269

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten

594

594

988

988

Omaisuuserien siirto

Omaisuuserien siirto

85

85

208

208

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

100

100

29

29

Maatalousmaksut

Maatalousmaksut

4

4

4

4

Budjettioikaisut

Budjettioikaisut

(726)

(726)

5 806

5 806

Muut

Muut

612

612

854

854

Yhteensä

Yhteensä

3 312

3 312

10 376

10 376

Henkilöstön maksamista veroista ja muista maksuista saadut tuotot liittyvät pääasiassa henkilöstön palkoista tehtyihin vähennyksiin. Merkittäviä määriä tässä erässä ovat eläkemaksut ja tulovero.

Kolmansien maiden rahoitusosuudet ovat EFTA-maiden ja liittymisneuvotteluja käyvien maiden suorittamia rahoitusosuuksia.

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ulkoista apua varten on käytetty pääasiassa Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen perustamiseen.

Varojen siirrosta saadut tuotot liittyvät Copernicus-ohjelman mukaiseen satelliittien siirtoon Euroopan avaruusjärjestöltä (ESA) komissiolle (ks. liitetieto 2.2). Tämä siirto on EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan muu kuin vaihtoon perustuva transaktio, ja se toistuu tulevina varainhoitovuosina muiden rakenteilla olevien Copernicus-ohjelman satelliittien osalta.

2.2

Budjettioikaisujen tulos oli miinusmerkkinen, koska ne sisältävät huomattavasti pienemmän talousarvion ylijäämän edelliseltä vuodelta (555 miljoonaa euroa, kun vastaava määrä vuonna 2017 oli 6,4 miljardia euroa) ja suuret BKTL- ja ALV-oikaisut, joiden määrä oli 1 292 miljoonaa euroa.

Muut tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista sisältävät vuonna 2018 EKR:n maksettavaksi tulleen 100 miljoonan euron määrän, joka vastaa sen rahoitusosuutta EU:n talousarvioon vuonna 2018 asetuksen (EU) 2017/1601 mukaisesti perustettua EKKR-takuurahastoa varten. Muut merkittävät määrät liittyvät pääasiassa EHTY:n teräs- ja hiilialan tutkimusrahastoon (64 miljoonaa euroa) ja muiden yhteisöjen rahoitusosuuksiin (176 miljoonaa euroa).

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

3.7   RAHOITUSTUOTOT

RAHOITUSTUOTOT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Korkotuotot: | | |
| viivästyneistä suorituksista | 1 458 | 217 |
| lainoista | 1 265 | 1 379 |
| muut | 68 | 41 |
| Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta (ESIR) | 121 | 61 |
| Osingot | 103 | 23 |
| Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista | 29 | 57 |
| Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 23 | 38 |
| Muut | 48 | 28 |
| Yhteensä | 3 115 | 1 845 |

milj. euroa

2018

2017

Korkotuotot:

Korkotuotot:

viivästyneistä suorituksista

viivästyneistä suorituksista

1 458

1 458

217

217

lainoista

lainoista

1 265

1 265

1 379

1 379

muut

muut

68

68

41

41

Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta (ESIR)

Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta (ESIR)

121

121

61

61

Osingot

Osingot

103

103

23

23

Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista

Tuotot käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista

29

29

57

57

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

23

23

38

38

Muut

Muut

48

48

28

28

Yhteensä

Yhteensä

3 115

3 115

1 845

1 845

Korkotuotot viivästyneistä suorituksista liittyvät pääasiassa erääntyneisiin sakkoihin ja omia varoja koskeviin maksuosuuksiin, joita ei ole maksettu ajallaan. Yhteensä 1,3 miljardia euroa liittyy liitetiedossa 2.6.1.1 mainittuihin omia varoja koskeviin tapauksiin.

2.6.1.1

Lainoista saadut korkotuotot liittyvät pääasiassa rahoitusapuna myönnettyihin luottoihin (ks. liitetieto 2.4.3).

2.4.3

3.8   MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot) | 602 | 557 |
| Kurssivoitot | 329 | 281 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot | 54 | 51 |
| Osuus EIR:n nettotuloksesta | 37 | 21 |
| Tavaroiden myynti | 33 | 42 |
| Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä | 27 | 43 |
| Muut | 297 | 338 |
| Yhteensä | 1 379 | 1 332 |

milj. euroa

2018

2017

Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot)

Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot)

602

602

557

557

Kurssivoitot

Kurssivoitot

329

329

281

281

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

54

54

51

51

Osuus EIR:n nettotuloksesta

Osuus EIR:n nettotuloksesta

37

37

21

21

Tavaroiden myynti

Tavaroiden myynti

33

33

42

42

Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä

Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä

27

27

43

43

Muut

Muut

297

297

338

338

Yhteensä

Yhteensä

1 379

1 379

1 332

1 332

Maksutuotot tarjotuista palveluista sisältävät pääasiassa Euroopan lääkeviraston myyntiluvista perimät maksut sekä Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston tavaramerkkien rekisteröinnistä perimät maksut.

KULUT

KULUT

3.9   HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

| milj. euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 2018 | 2017 |
| Maataloustukirahasto | 43 527 | 44 289 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | 13 149 | 11 359 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 30 230 | 17 650 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 11 935 | 7 353 |
| Muut | 2 826 | 1 253 |
| Yhteensä | 101 666 | 81 905 |

milj. euroa

Jäsenvaltioiden toteuttamat

2018

2017

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

43 527

43 527

44 289

44 289

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

13 149

13 149

11 359

11 359

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

30 230

30 230

17 650

17 650

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

11 935

11 935

7 353

7 353

Muut

Muut

2 826

2 826

1 253

1 253

Yhteensä

Yhteensä

101 666

101 666

81 905

81 905

Suurin lisäys koskee koheesiopolitiikkaa (EAKR, koheesiorahasto ja ESR) ja liittyy pääasiassa vuoden aikana ilmoitettuihin kuluihin, jotka maksettiin tai kuitattiin ennakkomaksuja vastaan. Vaikka kulut vähenivät vuosina 2007–2013 (päätösvaihe), kuluvaa ohjelmakautta 2014–2020 koskeva täytäntöönpano lisääntyi merkittävästi vuonna 2018. Sama koskee maaseuturahastoa ja muita maaseudun kehittämisen välineitä.

Kohta ”Muut” käsittää pääasiassa seuraavat erät: turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat (0,6 miljardia euroa), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (0,4 miljardia euroa), Euroopan solidaarisuusrahasto (0,9 miljardia euroa) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (0,6 miljardia euroa). Kasvu edelliseen vuoteen verrattuna liittyy pääasiassa Euroopan solidaarisuusrahastoon ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon.

3.10   SUORA HALLINNOINTI

SUORA HALLINNOINTI

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Komission toteuttamat | 8 120 | 8 831 |
| EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat | 8 964 | 6 699 |
| Erityisrahastojen toteuttamat | 468 | 208 |
| Yhteensä | 17 551 | 15 738 |

milj. euroa

2018

2017

Komission toteuttamat

Komission toteuttamat

8 120

8 120

8 831

8 831

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

8 964

8 964

6 699

6 699

Erityisrahastojen toteuttamat

Erityisrahastojen toteuttamat

468

468

208

208

Yhteensä

Yhteensä

17 551

17 551

15 738

15 738

Nämä määrät liittyvät lähinnä tutkimuspolitiikan toteuttamiseen (7,3 miljardia euroa), verkkoja koskeviin ohjelmiin (2,7 miljardia euroa), kehitysyhteistyön välineisiin (1,4 miljardia euroa) ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan (1,1 miljardia euroa).

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamaan suoraan hallinnointiin liittyvien kulujen kasvu (1,7 miljardia euroa) liittyy pääasiassa innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirastoon (INEA), erityisesti Verkkojen Eurooppa välineen liikennettä koskevaan osioon. Verkkojen Eurooppa välineeseen kuuluva liikenneosio on rahoitusväline, jonka avulla toteutetaan EU:n liikenneinfrastruktuuripolitiikkaa ja jonka tavoitteena on rakentaa uutta liikenneinfrastruktuuria tai parantaa ja kunnostaa olemassa olevaa liikenneinfrastruktuuria Euroopassa.

3.11   VÄLILLINEN HALLINNOINTI

VÄLILLINEN HALLINNOINTI

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3 396 | 2 667 |
| Kolmansien maiden toteuttamat | 679 | 1 101 |
| Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3 337 | 3 014 |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 3 569 | 1 478 |
| Yhteensä | 10 981 | 8 260 |

milj. euroa

2018

2017

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3 396

3 396

2 667

2 667

Kolmansien maiden toteuttamat

Kolmansien maiden toteuttamat

679

679

1 101

1 101

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3 337

3 337

3 014

3 014

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

3 569

3 569

1 478

1 478

Yhteensä

Yhteensä

10 981

10 981

8 260

8 260

Välillisen hallinnoinnin menoista 4,2 miljardia euroa liittyy ulkoisiin toimiin (pääasiassa liittymistä valmisteleviin toimiin, humanitaariseen apuun, kansainväliseen yhteistyöhön ja naapurustoon). Menoista 6 miljardia liittyy Euroopan kilpailukyvyn lisäämiseen (tutkimuksen, satelliittinavigointijärjestelmien ja koulutuksen kaltaisilla aloilla).

3.12   HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Henkilöstökulut | 6 454 | 6 193 |
| Eläkekulut | 4 476 | 3 808 |
| Yhteensä | 10 929 | 10 002 |

milj. euroa

2018

2017

Henkilöstökulut

Henkilöstökulut

6 454

6 454

6 193

6 193

Eläkekulut

Eläkekulut

4 476

4 476

3 808

3 808

Yhteensä

Yhteensä

10 929

10 929

10 002

10 002

Eläkekuluissa on otettu huomioon työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista johtuvat muutokset, jotka eivät liity muihin vakuutusmatemaattisiin oletuksiin. Ne eivät siis ole tosiasiallisia vuoden aikana suoritettuja eläkemaksuja, jotka ovat merkittävästi vähäisempiä.

3.13   TYÖSUHDE-ETUUKSIIN LIITTYVIEN VAKUUTUSMATEMAATTISTEN OLETUSTEN MUUTOKSET

TYÖSUHDE-ETUUKSIIN LIITTYVIEN VAKUUTUSMATEMAATTISTEN OLETUSTEN MUUTOKSET

Tammikuun 1 päivästä 2018 alkaen sovelletaan tarkistettua EU:n tilinpäätössääntöä nro 12 ”Työsuhde-etuudet” (perustuu IPSAS 39 standardiin). Kyseisen säännön mukaan vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot (”työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset”) esitetään nettovarojen muutoksina eikä tuotto- ja kululaskelmassa. Uusi tilinpäätössääntö ei vaikuta näiden määrien arviointiin.

3.14   RAHOITUSKULUT

RAHOITUSKULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Korkokulut: | | |
| ottolainaus | 1 260 | 1 373 |
| muut | 26 | 22 |
| Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista | 126 | 324 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot | 95 | 12 |
| Rahoitusleasingsopimukset | 73 | 81 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 25 | 39 |
| Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 21 | 2 |
| Muut | 50 | 42 |
| Yhteensä | 1 677 | 1 896 |

milj. euroa

2018

2017

Korkokulut:

Korkokulut:

ottolainaus

ottolainaus

1 260

1 260

1 373

1 373

muut

muut

26

26

22

22

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

126

126

324

324

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot

95

95

12

12

Rahoitusleasingsopimukset

Rahoitusleasingsopimukset

73

73

81

81

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

25

25

39

39

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

21

21

2

2

Muut

Muut

50

50

42

42

Yhteensä

Yhteensä

1 677

1 677

1 896

1 896

Ottolainauksen korkokulut vastaavat rahoitusapuna myönnettävistä lainoista saatuja korkotuottoja (back-to-back).

3.15   MUUT KULUT

MUUT KULUT

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Hallinnolliset ja tietotekniset kulut | 2 313 | 2 521 |
| Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 1 608 | 1 423 |
| Varausten oikaisut | 923 | 1 377 |
| Kurssitappiot | 341 | 446 |
| Käyttöleasingkulut | 424 | 414 |
| Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset | 1 | 67 |
| Muut | 598 | 509 |
| Yhteensä | 6 208 | 6 756 |

milj. euroa

2018

2017

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

2 313

2 313

2 521

2 521

Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

1 608

1 608

1 423

1 423

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

923

923

1 377

1 377

Kurssitappiot

Kurssitappiot

341

341

446

446

Käyttöleasingkulut

Käyttöleasingkulut

424

424

414

414

Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset

Unionin tuomioistuimen määräämät sakkojen alentamiset

1

1

67

67

Muut

Muut

598

598

509

509

Yhteensä

Yhteensä

6 208

6 208

6 756

6 756

Tutkimukseen ja kehitykseen liittyvät kulut sisältyvät hallinnollisiin ja tietoteknisiin kuluihin ja ovat seuraavat:

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Tutkimuskulut | 385 | 376 |
| Aktivoimattomat kehitysmenot | 106 | 81 |
| Yhteensä | 491 | 456 |

milj. euroa

2018

2017

Tutkimuskulut

Tutkimuskulut

385

385

376

376

Aktivoimattomat kehitysmenot

Aktivoimattomat kehitysmenot

106

106

81

81

Yhteensä

Yhteensä

491

491

456

456

3.16   SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Älykäs ja osallistava kasvu | Kestävä kasvu | Turvallisuus ja kansalaisuus | Globaali Eurooppa | Hallinto | Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (*2) | Yhteensä |
| BKTL-varat | — | — | — | — | — | 105 780 | 105 780 |
| Perinteiset omat varat | — | — | — | — | — | 22 767 | 22 767 |
| ALV | — | — | — | — | — | 17 624 | 17 624 |
| Sakot | — | — | — | — | — | 6 740 | 6 740 |
| Varojen takaisinperintä | 1 395 | 777 | 6 | 35 | 0 | 2 | 2 215 |
| Muut | 1 223 | 48 | 109 | 228 | 5 077 | (3 374 ) | 3 312 |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2 619 | 825 | 115 | 262 | 5 077 | 149 540 | 158 438 |
| Rahoitustuotot | 282 | 0 | 0 | 16 | 0 | 2 816 | 3 115 |
| Muut | 170 | (14) | (8) | 6 | 337 | 887 | 1 379 |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | 453 | (13) | (8) | 23 | 337 | 3 703 | 4 494 |
| Tuotot yhteensä | 3 072 | 812 | 107 | 285 | 5 414 | 153 243 | 162 932 |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat menot: | | | | | | | |
| Maataloustukirahasto | — | (43 527 ) | — | — | — | — | (43 527 ) |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | — | (13 149 ) | — | — | — | — | (13 149 ) |
| EAKR ja koheesiorahasto | (30 230 ) | — | — | — | — | — | (30 230 ) |
| ESR | (11 935 ) | — | — | — | — | — | (11 935 ) |
| Muut | (437) | (596) | (1 762 ) | (31) | — | — | (2 826 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | (11 565 ) | (571) | (930) | (4 496 ) | (13) | 24 | (17 551 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | (2 767 ) | 2 | (810) | (48) | — | 226 | (3 396 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | (505) | (74) | (202) | (3 236 ) | (0) | — | (4 016 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | (2 696 ) | (0) | 2 | (875) | (0) | — | (3 569 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | (1 675 ) | (369) | (447) | (699) | (6 697 ) | (1 043 ) | (10 929 ) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskulut | (149) | (22) | (0) | (16) | (93) | (1 397 ) | (1 677 ) |
| Muut kulut | (1 945 ) | (313) | (137) | (109) | (3 231 ) | (472) | (6 208 ) |
| Kulut yhteensä | (63 903 ) | (58 620 ) | (4 287 ) | (9 510 ) | (10 034 ) | (2 661 ) | (149 014 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (60 831 ) | (57 808 ) | (4 180 ) | (9 225 ) | (4 620 ) | 150 581 | 13 918 |

milj. euroa

Älykäs ja osallistava kasvu

Kestävä kasvu

Turvallisuus ja kansalaisuus

Globaali Eurooppa

Hallinto

Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (*2)

*2

Yhteensä

BKTL-varat

BKTL-varat

—

—

—

—

—

105 780

105 780

105 780

105 780

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

—

—

—

—

—

22 767

22 767

22 767

22 767

ALV

ALV

—

—

—

—

—

17 624

17 624

17 624

17 624

Sakot

Sakot

—

—

—

—

—

6 740

6 740

6 740

6 740

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

1 395

1 395

777

777

6

6

35

35

0

0

2

2

2 215

2 215

Muut

Muut

1 223

1 223

48

48

109

109

228

228

5 077

5 077

(3 374 )

(3 374 )

3 312

3 312

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2 619

2 619

825

825

115

115

262

262

5 077

5 077

149 540

149 540

158 438

158 438

Rahoitustuotot

Rahoitustuotot

282

282

0

0

0

0

16

16

0

0

2 816

2 816

3 115

3 115

Muut

Muut

170

170

(14)

(14)

(8)

(8)

6

6

337

337

887

887

1 379

1 379

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

453

453

(13)

(13)

(8)

(8)

23

23

337

337

3 703

3 703

4 494

4 494

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

3 072

3 072

812

812

107

107

285

285

5 414

5 414

153 243

153 243

162 932

162 932

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

—

(43 527 )

(43 527 )

—

—

—

—

(43 527 )

(43 527 )

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

—

(13 149 )

(13 149 )

—

—

—

—

(13 149 )

(13 149 )

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

(30 230 )

(30 230 )

—

—

—

—

—

(30 230 )

(30 230 )

ESR

ESR

(11 935 )

(11 935 )

—

—

—

—

—

(11 935 )

(11 935 )

Muut

Muut

(437)

(437)

(596)

(596)

(1 762 )

(1 762 )

(31)

(31)

—

—

(2 826 )

(2 826 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

(11 565 )

(11 565 )

(571)

(571)

(930)

(930)

(4 496 )

(4 496 )

(13)

(13)

24

24

(17 551 )

(17 551 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

(2 767 )

(2 767 )

2

2

(810)

(810)

(48)

(48)

—

226

226

(3 396 )

(3 396 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

(505)

(505)

(74)

(74)

(202)

(202)

(3 236 )

(3 236 )

(0)

(0)

—

(4 016 )

(4 016 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

(2 696 )

(2 696 )

(0)

(0)

2

2

(875)

(875)

(0)

(0)

—

(3 569 )

(3 569 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

(1 675 )

(1 675 )

(369)

(369)

(447)

(447)

(699)

(699)

(6 697 )

(6 697 )

(1 043 )

(1 043 )

(10 929 )

(10 929 )

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien vakuutusmatemaattisten oletusten muutokset

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskulut

Rahoituskulut

(149)

(149)

(22)

(22)

(0)

(0)

(16)

(16)

(93)

(93)

(1 397 )

(1 397 )

(1 677 )

(1 677 )

Muut kulut

Muut kulut

(1 945 )

(1 945 )

(313)

(313)

(137)

(137)

(109)

(109)

(3 231 )

(3 231 )

(472)

(472)

(6 208 )

(6 208 )

Kulut yhteensä

Kulut yhteensä

(63 903 )

(63 903 )

(58 620 )

(58 620 )

(4 287 )

(4 287 )

(9 510 )

(9 510 )

(10 034 )

(10 034 )

(2 661 )

(2 661 )

(149 014 )

(149 014 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(60 831 )

(60 831 )

(57 808 )

(57 808 )

(4 180 )

(4 180 )

(9 225 )

(9 225 )

(4 620 )

(4 620 )

150 581

150 581

13 918

13 918

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain esitetyt tuotot ja kulut perustuvat arvioon, koska kaikki sitoumukset eivät liity monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen.

4.   EHDOLLISET VELAT JA VARAT

4.1   EHDOLLISET VELAT

EHDOLLISET VELAT

Ehdolliset velat ovat potentiaalisia tulevia maksuvelvoitteita, jotka voivat syntyä EU:lle aiempien tapahtumien tai tehtyjen oikeudellisten sitoumusten seurauksena. Ne riippuvat tulevista tapahtumista, jotka eivät ole kokonaan EU:n määräysvallassa. Ehdolliset velat liittyvät pääasiassa takauksiin (lainat ja rahoitusapuohjelmat) ja oikeudellisiin riskeihin. Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n (eli käytännössä EU:n jäsenvaltioiden) tulevista talousarvioista tulevina vuosina, lukuun ottamatta rahastojen kattamiin sakkoihin ja takauksiin liittyviä ehdollisia velkoja (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

4.1.1   
  Talousarviotakaukset

Talousarviotakaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | Enimmäismäärä | Allekirjoitettu | Maksettu | Enimmäismäärä | Allekirjoitettu | Maksettu |
| EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset | 40 417 | 30 889 | 20 510 | 37 479 | 28 950 | 19 972 |
| ESIR-takuu | 25 898 | 19 842 | 15 764 | 16 000 | 13 473 | 10 128 |
| Yhteensä | 66 315 | 50 731 | 36 273 | 53 479 | 42 423 | 30 100 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Enimmäismäärä

Allekirjoitettu

Maksettu

Enimmäismäärä

Allekirjoitettu

Maksettu

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

ESIR-takuu

ESIR-takuu

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

Yhteensä

Yhteensä

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

Edellä olevassa taulukossa esitetään riski, joka aiheutuu EU:n talousarviolle mahdollisista tulevista maksuista, jotka liittyvät EIP-ryhmälle myönnettyihin takauksiin. Maksetut määrät on suoritettu lopullisille tuensaajille. Allekirjoitettuihin määriin sisältyvät jo maksettujen määrien lisäksi tuensaajien tai rahoituksen välittäjien kanssa allekirjoitetut sopimukset, joihin liittyviä määriä ei ole vielä maksettu. Enimmäismäärä on takauksen kokonaismäärä, jonka kattamiseen on sitouduttu EU:n talousarviosta eli jonka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet kattamaan.

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EU:n talousarviosta on myönnetty takauksia EIP:n omista varoistaan kolmansille maille myöntämille lainoille. Myönnettyjen ja EU:n takauksella katettujen lainojen kokonaismäärä oli 20 510 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2018 (19 972 miljoonaa euroa vuonna 2017). EU:n talousarviotakaukset:

| — | 19 360 miljoonaa euroa (18 583 miljoonaa euroa vuonna 2017) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1); ja |
| --- | --- |

—

19 360 miljoonaa euroa (18 583 miljoonaa euroa vuonna 2017) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1); ja

2.4.1

| — | 1 150 miljoonaa euroa (1 389 miljoonaa euroa vuonna 2017) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille. |
| --- | --- |

—

1 150 miljoonaa euroa (1 389 miljoonaa euroa vuonna 2017) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille.

Edellä esitetyn 20 510 miljoonan euron maksettuna ilmoitetun määrän lisäksi EU on taannut 210 miljoonaa euroa Syyrialle myönnettyjä lainoja, joista on tehty varaukset.

EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa myöntämiin lainoihin liittyvä EU:n takaus on rajoitettu 65 prosenttiin jäljellä olevasta velasta vuoden 2007 jälkeen allekirjoitetuissa sopimuksissa (vuosia 2007–2013 ja 2014–2020 koskevat valtuutukset). Ennen vuotta 2007 tehdyissä sopimuksissa EU:n takaus on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä (useimmiten 65 prosenttia, mutta myös 70, 75 tai 100 prosenttia). Jos enimmäismäärää ei saavuteta, EU:n takaus annetaan koko lainakannalle.

Jotta voidaan määrittää EU:hun kohdistuva kokonaisriski 31. joulukuuta 2018, laskelmaan on sisällytettävä myös hyväksytyt lainat, joita koskevaa sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu (9 528 miljoonaa euroa), ja allekirjoitetut lainat, joita ei ole vielä maksettu (10 379 miljoonaa euroa).

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät maaliskuussa 2018 päätöksen (EU) 2018/412 (22) EU:n takuun kattamiin EIP:n rahoitustoimiin sovellettavan enimmäismäärän korotuksesta. EIP:n kanssa tehtyä takaussopimusta on päivitetty vastaavasti, minkä vuoksi EU:n enimmäisriski kasvoi 3,4 miljardia euroa vuonna 2018.

22

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

ESIR-rahastolla pyritään parantamaan EIP-ryhmän riskinkantokykyä antamalla EIP:lle valmiudet laajentaa sijoituksiaan EU:ssa. ESIR-rahaston tavoitteena on tukea lisäinvestointeja EU:ssa ja pienten yritysten rahoituksen saantia. ESIR-rahasto ei ole suppeassa merkityksessä erillinen oikeushenkilö eikä investointirahasto. ESIR-rahaston riskivaraus tarjoaa EIP:lle suojaa rahoitettavien toimien aiheuttamien potentiaalisten tappioiden varalta. Se muodostuu EIP:n omasta pääomasta vaiheittain osoitetusta vähintään 7,5 miljardin euron rahoitusosuudesta ja enintään 26 miljardin euron suuruisista EU:n talousarviotakauksista (ESIR-rahaston EU-takaus). ESIR-rahaston EU-takaus myönnetään EIP:lle EU:n ja EIP:n välisellä sopimuksella, jäljempänä ESIR-sopimus. ESIR-sopimusta muutettiin vuonna 2018, jotta voitiin ottaa huomioon ESIR-rahaston EU-takauksen korotus 26 miljardiin euroon muutetun ESIR-asetuksen (asetus (EU) 2017/2396) mukaisesti.

ESIR-rahaston toimet toteutetaan kahden ikkunan kautta: EIP toteuttaa infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan (EU:n takaus 19,5 miljardia euroa) ja Euroopan investointirahasto (EIR) pk-yritysikkunan (EU:n takaus 6,5 miljardia euroa). Niillä kummallakin on velkasalkku ja pääomasalkku. EIR toimii EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti ja EIP:n takauksen perusteella, jolla puolestaan on EU:n vastatakaus.

EU:lla ja EIP:llä on omat erilliset tehtävänsä ESIR-rahastossa. ESIR-rahasto on perustettu EIP:n yhteyteen. EIP rahoittaa toimet (vieraan ja oman pääoman ehtoiset sijoitukset) ja lainaa tätä varten tarvittavat varat pääomamarkkinoilta. Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan osalta EIP tekee sijoituspäätökset itsenäisesti ja hallinnoi toimia noudattaen omia sääntöjään ja menettelyjään. Sama koskee EIR:n hallinnoimia pk-yritysikkunan toimia.

Käytössä on erityinen hallintorakenne sen varmistamiseksi, että ESIR-rahaston puitteissa tehdyillä sijoituksilla keskitytään nimenomaisena tavoitteena olevaan markkinoiden toimintapuutteiden poistamiseen ja että sijoitukset voidaan ottaa EU:n takauksen piiriin. Riippumattomista asiantuntijoista muodostuva investointikomitea tutkii jokaisen EIP:n infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan osalta ehdottaman hankkeen ja määrittää, voidaanko se kattaa EU:n takauksella. Kun asiantuntijat ovat varmistaneet hankkeen olevan tukikelpoinen toimi, joka voidaan kattaa ESIR-takauksella, päätökseen jatkaa hanketta ja sen hallinnointiin sovelletaan EIP:n tavanomaista hankkeiden elinkaarta ja hallintoa koskevaa prosessia. Pk-yritysikkunan osalta investointikomitean tehtävä rajoittuu pk-yritysikkunan tuotteiden kuvausta koskevaan neuvontaan. ESIR-rahaston johtokunta ja ESIR-rahaston toimitusjohtaja hyväksyvät kuvauksen. ESIR-rahastoa valvoo myös johtokunta, jossa on viisi jäsentä. Jäsenistä kolme on komission nimittämiä, yksi EIP:n nimittämä ja yksi Euroopan parlamentin nimittämä. Euroopan parlamentin nimittämällä jäsenellä ei ole äänioikeutta. Päätökset tehdään yksimielisesti, ja jos yksimielisyyteen ei päästä, äänioikeutettujen jäsenten kesken yksimielisesti. Johtokunta ei tee sijoituspäätöksiä.

EU:n tehtävänä on tarjota EU:n talousarviotakaus osalle potentiaalisista tappioista, jotka EIP voi kärsiä sijoituksistaan vieraan ja oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin. Näin ollen EU ei puutu ESIR-rahaston toimien valintaan ja hallinnointiin eikä sijoita varoja ESIR-rahaston toimiin. EU ei myöskään ole suoraan ESIR-rahaston rahoitusvälineiden sopimuspuoli. Koska EU:n tilinpäätössääntöjen (ja IPSAS-standardien) mukaiset konsolidointia koskevat valvonnan perusteet ja tilinpäätösvaatimukset eivät täyty, asianomaisia omaisuuseriä ei merkitä EU:n konsolidoituun tilipäätökseen.

EU:n EIP-ryhmälle ESIR-rahaston puitteissa myöntämä takaus merkitään EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti kirjanpidossa rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan velkasalkun osalta ja johdannaiseksi (käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi tai veloiksi) molempien pääomasijoitussalkkujen osalta. Lisäksi tässä viitetiedossa esitetään ESIR-takuuseen liittyvä ehdollinen velka.

ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan velkasalkun osalta EU:n takaus kattaa EIP:n toteuttamien rahoitustoimien suuririskisimmän osan, joka koostuu pääasiassa vakiomuotoisista lainoista ja takauksista. EU:lta vaaditaan vakuuteen perustuvaa maksua, kun velallinen ei suorita maksua eräpäivään mennessä tai kun velkoja järjestellään uudelleen. EU:n takauksesta maksetaan korvaus suhteessa EU:n ottamaan riskiin siten, että riskiin liittyvät tulot, jotka EIP saa takauksen kohteena olevista toimista, jaetaan EIP:n ja EU:n välillä. EU:n saamilla tuloilla olisi ensisijaisesti katettava tappiot, jotka syntyvät takauksen kohteena olevista toimista. EU:n takaus merkitään tämän vuoksi kirjanpitoon rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi ja arvostetaan alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon, joka on saatavien maksujen (EU:n tulot) nykyarvo. Myöhempinä tilinpäätöspäivinä rahoitusvakuuteen liittyvä velka arvostetaan odotettujen tappioiden määrään tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet saadut tulot, sen mukaan kumpi näistä määristä on suurempi. Rahoitusvakuuteen liittyvä velka esitetään tilinpäätöksessä vähennettynä EU:n vastaisuudessa saamilla tuloilla. Velan määrä oli nolla euroa 31. joulukuuta 2018 (nolla euroa vuonna 2017) – ks. liitetieto 2.11.3.

2.11.3

ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan pääomasijoitussalkun (joka koostuu suorista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, oman pääoman luonteisista sijoituksista ja etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevista lainoista) puitteissa EIP sijoittaa samoin ehdoin omalla riskillään ja EU:n riskillä. Näin ollen EU:n takaus kattaa EU:n takaaman osan oman pääoman ehtoisista sijoituksista, negatiiviset arvontarkistukset (realisoitumattomat tappiot) jokaisena tilinpäätöspäivänä, sijoitusten purkamisen yhteydessä realisoituneet tappiot ja EIP:n rahoituskustannukset. Jos sijoituksen, jolle tehtiin aiemmin negatiivinen arvontarkistus, arvo on noussut myöhempänä tilinpäätöspäivänä, EIP maksaa enintään sijoituksen alkuperäistä hankintamenoa vastaavan määrän EU:lle. Sijoituksen purkamisen yhteydessä EU on oikeutettu saamaan myös ne sijoituksen tuotot, jotka ylittävät alkuperäisen hankintamenon. EU:n takauksesta maksetaan korvaus tuloista, jotka EIP saa takauksen kohteena olevista toimista, mukaan lukien korot, osingot ja realisoituneet voitot. EU ja EIP selvittävät keskenään maksujen saldon vuosittain laskemalla nettomäärän, josta on vähennetty tappiot ja tulot.

ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan pääomasijoitussalkun osalta EU takaa EIP:n rahoittamat ja EIR:n hallinnoimat pääomasijoitukset riskipääomarahastoihin ja pääomasijoitusrahastoihin. EU:n takaus myönnetään salkkupohjalta kahdelle salkulle: alaikkuna 1 ja alaikkuna 2. ESIR-takuu kattaa takauksen saaneiden investointien arvon alentumisen ja realisoituneet tappiot sekä EIP:n rahoituskulut. EU on oikeutettu korvaukseen riskistä takauksen saaneiden toimien johdannaisten ja realisoituneiden voittojen muodossa. Alaikkunan 2 osalta myös EU:n Horisontti 2020 ohjelmasta tehdään osittain sijoituksia samaan pääoman ehtoisten sijoitusten salkkuun (EU:n rahoittama H2020-investointi katsotaan EU:n tilinpäätöksessä myytävissä olevaksi rahoitusvaraksi) ja se vastaa ensin investointien tappioista. Myöhemmin syntyvät tappiot katetaan EU:n takauksesta ja EIR:stä.

ESIR-rahaston pääomasijoitussalkun ESIR-takaus luokitellaan johdannaisinstrumentiksi ja kirjataan rahoitusvaroihin tai rahoitusvelkoihin tulosvaikutteisesti käypään arvoon. ESIR-rahaston pääomasijoitussalkun EU-takauksen käypä arvo oli 31. joulukuuta 2018 14 miljoonaa euroa (16 miljoonaa euroa vuonna 2017) – ks. liitetieto 2.4.2.

2.4.2

Tämä ehdollinen velka sisältää COSME- ja Horisontti 2020 ohjelmien, CCS- ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevien ohjelmien toimet, jotka on katettu ESIR-rahaston EU-takauksella pk-yritysikkunan velkasalkun puitteissa.

EU:n takauksiin liittyvät mahdolliset maksut suoritetaan ESIR-takuurahastosta – ks. liitetieto 2.4.1. Takuurahastolla oli vuoden 2018 lopussa varoja 5 452 miljoonaa euroa(3 504 miljoonaa euroa vuonna 2017). Lisäksi on sidottu, mutta ei vielä maksettu 2 688 miljoonaa euroa (2 633 miljoonaa euroa vuonna 2017). Kyseinen määrä sisältyy maksamatta oleviin sitoumuksiin liitetiedossa 5.1. Vuonna 2018 ESIR-takuurahastosta maksettiin 61 miljoonaa euroa takauksia.

2.4.1

5.1

4.1.2   
  Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| | Nostettu | Nostamatta | Yhteensä | Nostettu | Nostamatta | Yhteensä |
| ERVM-lainat | 47 400 | — | 47 400 | 47 456 | — | 47 456 |
| Maksutaselainat | 1 734 | — | 1 734 | 3 114 | — | 3 114 |
| Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat | 4 388 | 980 | 5 368 | 3 924 | 460 | 4 384 |
| Euratom-lainat | 254 | 200 | 454 | 250 | 250 | 500 |
| Yhteensä | 53 775 | 1 180 | 54 955 | 54 744 | 710 | 5 554 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

ERVM-lainat

ERVM-lainat

47 400

47 400

—

47 400

47 400

47 456

47 456

—

47 456

47 456

Maksutaselainat

Maksutaselainat

1 734

1 734

—

1 734

1 734

3 114

3 114

—

3 114

3 114

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

Makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

Euratom-lainat

Euratom-lainat

254

254

200

200

454

454

250

250

250

250

500

500

Yhteensä

Yhteensä

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

54 744

54 744

710

710

5 554

5 554

EU:n talousarviosta myönnetään takaus lainoille back-to-back toimissa, joilla komissio rahoittaa lainanantoa jäsenvaltioille ja kolmansille maille. Nämä lainat on jo kirjattu ehdollisiksi veloiksi EU:n taseessa – ks. lisätietoja liitetiedosta 2.11.1. Jos näiden lainoilla rahoitettujen back-to-back lainojen takaisinmaksussa tapahtuu laiminlyöntejä, laiminlyödyt maksut katetaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan mukaisesti täysimääräisesti EU:n talousarviosta:

2.11.1

| — | ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta, |
| --- | --- |

—

ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta,

| — | maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta, |
| --- | --- |

—

maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta,

| — | makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta; ja |
| --- | --- |

—

makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta; ja

2.4.1

| — | jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita. |
| --- | --- |

—

jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita.

Lainavaroilla rahoitetut selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat eivät kuulu EU:n talousarviotakauksen piiriin. Niiden vakuutena on sen sijaan selvitystilassa olevan EHTY:n rahoitusvaroja – ks. liitetieto 2.4.1.

2.4.1

4.1.3   
  EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Horisontti 2020 | 1 467 | 1 297 |
| Riskinjakorahoitusväline | 642 | 654 |
| Verkkojen Eurooppa väline | 579 | 490 |
| Muut | 29 | 32 |
| Yhteensä | 2 717 | 2 473 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Horisontti 2020

Horisontti 2020

1 467

1 467

1 297

1 297

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

642

642

654

654

Verkkojen Eurooppa väline

Verkkojen Eurooppa väline

579

579

490

490

Muut

Muut

29

29

32

32

Yhteensä

Yhteensä

2 717

2 717

2 473

2 473

Varainhoitoasetuksen 210 artiklan 1 kohdassa säädetään, että rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot ja unionin rahoitusvastuu eivät saa missään tapauksessa ylittää rahoitusvälinettä varten tehtyä määrärahasitoumusta. Näin suljetaan pois mahdollisuus, että talousarvioon kohdistuisi ehdollisia velkoja. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että näillä veloilla on vasta-erä taseen vastaavaa puolella tai että niiden vakuutena talousarviositoumuksia, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Edellä esitetyistä ehdollisista veloista on vähennetty asianomaisista välineistä tehdyt rahoitusvaraukset – ks. liitetieto 2.10.

2.10

4.1.4   
  Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Sakot | 3 187 | 3 242 |
| Maatalous | 653 | 1 737 |
| Koheesio | 26 | 3 |
| Muut | 1 867 | 481 |
| Yhteensä | 5 732 | 5 463 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Sakot

Sakot

3 187

3 187

3 242

3 242

Maatalous

Maatalous

653

653

1 737

1 737

Koheesio

Koheesio

26

26

3

3

Muut

Muut

1 867

1 867

481

481

Yhteensä

Yhteensä

5 732

5 732

5 463

5 463

Sakot

Sakot

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka sakon saaneet yritykset ovat alustavasti maksaneet. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko siihen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka kunnes unionin tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen tai muutoksenhakuaika päättyy. Alustaville maksuille kertynyt korko sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

Jos EU häviää jonkin määrättyihin sakkoihin liittyvän oikeudenkäynnin, alustavasti maksetut varat palautetaan yrityksille. Sakkoihin liittyviä määriä ei oteta tuloina talousarvioon ennen kuin sakot ovat varmoja (varainhoitoasetuksen 107 artikla).

Maatalous

Maatalous

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin sekä maaseudun kehittämistä ja liittymistä valmistelevia toimia koskeviin rahoitusoikaisuihin, joista unionin tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto unionin tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan.

Koheesio

Koheesio

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät koheesiopolitiikan piiriin kuuluviin toimiin. Asioissa odotetaan suullisen kuulemisen päivämäärää tai unionin tuomioistuimen tuomiota.

Muut oikeustapaukset

Muut oikeustapaukset

Tämä erä liittyy EU:ta vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. On huomattava, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 340 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys. Suurin osa vuoden 2018 määrästä koskee Euroopan komissiota vastaan nostettua vahingonkorvauskannetta, joka liittyy sulautuman kieltoa koskevaan päätökseen. Oikeustapaus on melko uusi ja varhaisessa vaiheessa. Koska luotettava arvio puuttuu, esitetty määrä perustuu vaadittuun määrään.

4.2   EHDOLLISET VARAT

EHDOLLISET VARAT

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Saadut vakuudet: | | |
| suoritustakuut | 321 | 352 |
| muut vakuudet | 19 | 22 |
| muut ehdolliset varat | 25 | 34 |
| Yhteensä | 366 | 409 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Saadut vakuudet:

Saadut vakuudet:

suoritustakuut

suoritustakuut

321

321

352

352

muut vakuudet

muut vakuudet

19

19

22

22

muut ehdolliset varat

muut ehdolliset varat

25

25

34

34

Yhteensä

Yhteensä

366

366

409

409

Tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EU:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EU:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

5.   TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

Tässä liitetiedossa annetaan tietoja talousarviomenettelystä ja tulevista rahoitustarpeista (tässä ei siis käsitellä velkojen tilannetta 31. joulukuuta 2018).

Jäsenvaltioiden hyväksymässä monivuotisessa rahoituskehyksessä määritetään ohjelmat ja vahvistetaan otsakekohtaiset maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen enimmäismäärä, joiden puitteissa EU voi tehdä talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia ja suorittaa maksuja seitsemän vuoden aikana – ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 1.1.

Neuvosto (jäsenvaltiot) on hyväksynyt monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät yhdessä Euroopan parlamentin kanssa. Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013 16 artiklassa luodaan suora yhteys maataloustukirahaston menojen vuotuisen enimmäismäärän ja monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen välille. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat myös hyväksyneet maataloustukirahaston menoja koskevat perussäädökset, joissa vahvistetaan jäsenvaltioittain menot koko ohjelmakaudelle 2014–2020.

Oikeudelliset sitoumukset koskevat ohjelmia, hankkeita tai allekirjoitettuja sopimuksia, joissa EU on osapuoli ja jotka näin sitovat EU:ta oikeudellisesti. Oikeudellisen sitoumuksen tekeminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä luo tai vahvistaa (EU:lle) velvoitteen, josta aiheutuu meno (varainhoitoasetuksen 2 artiklan 37 kohta).

Talousarviositoumus tehdään periaatteessa ennen oikeudellista sitoumusta. Joissakin monivuotisissa ohjelmissa tai hankkeissa toimitaan kuitenkin päinvastoin. Tällöin tarvittavat talousarviositoumukset tehdään vuotuisissa erissä usean vuoden aikana, jos perussäädöksessä niin säädetään. Yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (23) 76 artiklassa säädetään esimerkiksi koheesiopolitiikan osalta, että ohjelman hyväksymisestä annettu komission päätös muodostaa varainhoitoasetuksessa tarkoitetun rahoituspäätöksen, mutta unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana. Muissa oikeusperustoissa voi olla vastaavia säännöksiä. Tämän vuoksi EU voi olla oikeudellisesti sitoutunut maksamaan tietyt määrät, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumusta – ks. jäljempänä liitetiedot 5.2 ja 5.3.

23

5.2

5.3

Jos talousarviositoumus on tehty, mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu, jäljellä olevaa määrää kutsutaan maksattamatta olevaksi sitoumukseksi. Se voi liittyä (usein monivuotisiin) ohjelmiin tai hankkeisiin, joita koskevat sopimukset on allekirjoitettu ja joita koskevat maksut suoritetaan vasta myöhempinä vuosina. Maksattamatta olevat sitoumukset ovat tulevien vuosien velvoitteita. Koska tilinpäätös laaditaan suoriteperusteisena ja talousarvion toteuttamiskertomukset kassaperusteisena, osa maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärästä on jo kirjattu kuluiksi ja merkitty velaksi taseeseen (ks. liitetiedot 2.12 ja 2.13). Nämä menot lasketaan saatujen menoilmoitusten ja laskujen perusteella. Jos EU:lle ei ole vielä toimitettu menoilmoituksia, arvioidaan ohjelman tai hankkeen toteutusaste – ks. jäljempänä liitetieto 5.1. Velka poistetaan taseesta, kun maksattamatta oleviin sitoumuksiin liittyvät maksut suoritetaan vuoden 2018 joulukuun 31. päivän jälkeen. Sitä osaa maksattamatta olevista sitoumuksista, jota ei ole vielä kirjattu kuluksi, ei sisällytetä velkoihin vaan se esitetään jäljempänä.

2.12

2.13

5.1

Jäljempänä esitetään siis määrät, jotka EU on 31. joulukuuta 2018 mennessä sitoutunut maksamaan täyttääkseen sopimusvelvoitteensa ja jotka tämän vuoksi on rahoitettava EU:n tulevista talousarvioista.

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 5.1 | 235 836 | 221 391 |
| Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista | 5.2 | 143 883 | 211 688 |
| Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla | 5.3 | 18 126 | 20 030 |
| Yhteensä | | 397 845 | 453 109 |

milj. euroa

Liitetieto

31.12.2018

31.12.2017

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

5.1

5.1

235 836

235 836

221 391

221 391

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

5.2

5.2

143 883

143 883

211 688

211 688

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

5.3

5.3

18 126

18 126

20 030

20 030

Yhteensä

Yhteensä

397 845

397 845

453 109

453 109

5.1   TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 235 836 | 221 391 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

235 836

235 836

221 391

221 391

Edellä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä (281 175 miljoonaa euroa) (ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 4.4) niihin liittyvät, taseeseen veloiksi ja tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Kuten edellä on todettu, maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

On huomattava, että ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 50 miljardia euroa 31. joulukuuta 2018 (ks. liitetieto 2.5). Ennakkomaksut ovat jo maksettuja talousarviositoumuksia, ja ne vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia. Näiden varojen katsotaan kuitenkin kuuluvan EU:lle eikä tuensaajille siihen asti kun sopimusvelvoitteet on täytetty. Ne ovat näin ollen edellä esitettyjen maksattamatta olevien sitoumusten kaltaisia eriä, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi.

2.5

5.2   VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

| milj. euroa |
| --- |
| Rahastot | Rahoituskehys 2014–2020 (A) | Tehdyt oikeudelliset sitoumukset (B) | Talousarviositoumukset (C) | Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset (B–C) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 262 408 | 262 408 | 179 831 | 82 578 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 92 935 | 92 819 | 65 230 | 27 588 |
| Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline | | | | — |
| Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 3 814 | 3 814 | 2 670 | 1 144 |
| OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT | 359 157 | 359 041 | 247 731 | 111 310 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto | 100 079 | 100 079 | 70 748 | 29 331 |
| Euroopan meri- ja kalatalousrahasto | 5 749 | 5 749 | 4 048 | 1 702 |
| OTSAKE 2: LUONNONVARAT | 105 828 | 105 828 | 74 795 | 31 033 |
| Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto | 5 028 | 4 393 | 3 577 | 816 |
| Sisäisen turvallisuuden rahasto | 3 016 | 2 883 | 2 159 | 724 |
| OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS | 8 044 | 7 276 | 5 736 | 1 540 |
| Yhteensä | 473 030 | 472 145 | 328 262 | 143 883 |

milj. euroa

Rahastot

Rahoituskehys 2014–2020 (A)

Tehdyt oikeudelliset sitoumukset (B)

Talousarviositoumukset (C)

Oikeudelliset sitoumukset, joista vähennetty talousarviositoumukset (B–C)

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

262 408

262 408

262 408

262 408

179 831

179 831

82 578

82 578

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

92 935

92 935

92 819

92 819

65 230

65 230

27 588

27 588

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

—

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

3 814

3 814

3 814

3 814

2 670

2 670

1 144

1 144

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

359 157

359 157

359 041

359 041

247 731

247 731

111 310

111 310

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

100 079

100 079

100 079

100 079

70 748

70 748

29 331

29 331

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

5 749

5 749

5 749

5 749

4 048

4 048

1 702

1 702

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

105 828

105 828

105 828

105 828

74 795

74 795

31 033

31 033

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

5 028

5 028

4 393

4 393

3 577

3 577

816

816

Sisäisen turvallisuuden rahasto

Sisäisen turvallisuuden rahasto

3 016

3 016

2 883

2 883

2 159

2 159

724

724

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

8 044

8 044

7 276

7 276

5 736

5 736

1 540

1 540

Yhteensä

Yhteensä

473 030

473 030

472 145

472 145

328 262

328 262

143 883

143 883

Nämä ovat oikeudellisia velvoitteita, joiden mukaisiin maksuihin EU on sitoutunut hyväksyessään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavia toimenpideohjelmia. Komission päätös toimenpideohjelman hyväksymisestä on varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös. Siitä tulee kyseisessä asetuksessa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus, kun päätöksestä on ilmoitettu asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 76 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. Suoritusvaraukseen liittyvät talousarviositoumukset tehdään kussakin ohjelmassa erikseen muista ohjelmaan kohdennettavista määrärahoista.”

”Unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. Suoritusvaraukseen liittyvät talousarviositoumukset tehdään kussakin ohjelmassa erikseen muista ohjelmaan kohdennettavista määrärahoista.”

Edellä olevassa taulukossa esitetään ensin koko monivuotinen rahoituskehys (sarake A) ja sen jälkeen oikeudelliset sitoumukset, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumuksia vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeissa 1B, 2 ja 3. Nämä oikeudelliset sitoumukset ovat siis avoinna olevia määriä, jotka EU on sitoutunut maksamaan vuoden 2018 joulukuun 31. päivän jälkeen. Sarakkeessa B esitetään komission vuoden loppuun mennessä tekemät oikeudelliset sitoumukset, ja sarakkeessa C niihin liittyvät talousarviositoumukset vuoden lopussa.

5.3   MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

| milj. euroa |
| --- |
| | 31.12.2018 | 31.12.2017 |
| Verkkojen Eurooppa väline | 11 554 | 12 676 |
| ITER | 1 489 | 1 496 |
| Copernicus | 1 267 | 1 841 |
| Galileo-ohjelma | 493 | 253 |
| Kalastussopimukset | 46 | 133 |
| Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset | 2 352 | 2 577 |
| Muut sopimukset | 924 | 1 054 |
| Yhteensä | 18 126 | 20 030 |

milj. euroa

31.12.2018

31.12.2017

Verkkojen Eurooppa väline

Verkkojen Eurooppa väline

11 554

11 554

12 676

12 676

ITER

ITER

1 489

1 489

1 496

1 496

Copernicus

Copernicus

1 267

1 267

1 841

1 841

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

493

493

253

253

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

46

46

133

133

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

2 352

2 352

2 577

2 577

Muut sopimukset

Muut sopimukset

924

924

1 054

1 054

Yhteensä

Yhteensä

18 126

18 126

20 030

20 030

Nämä määrät liittyvät pitkäaikaisiin oikeudellisiin sitoumuksiin, joita ei ollut vielä katettu talousarviossa maksusitoumusmäärärahoilla vuoden lopussa. Nämä sitovat velvoitteet budjetoidaan vuotuisina erinä ja maksut suoritetaan tulevina vuosina.

Tietyt tärkeät ohjelmat (ks. jäljempänä) voidaan toteuttaa vuotuisina erinä varainhoitoasetuksen 112 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tällä tavoin EU voi tehdä oikeudellisia sitoumuksia (allekirjoittaa avustus-, valtuutus- ja hankintasopimuksia) tiettynä vuonna käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja suuremmalle määrälle. Tämän vuoksi huomattava osa voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen kokonaismäärärahoista voi olla jo sidottu. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat ohjelmat:

Verkkojen Eurooppa väline (CEF)

Verkkojen Eurooppa väline (CEF)

Verkkojen Eurooppa välineestä annetaan rahoitustukea Euroopan laajuisille verkoille, jotta voidaan tukea yhteistä etua koskevia infrastruktuurihankkeita liikenne-, televiestintä- ja energia-alalla. Verkkojen Eurooppa välinettä koskevat oikeudelliset sitoumukset kattavat liikenteen osalta täytäntöönpanokauden 2014–2023. Energian osalta kausi päättyy 31. joulukuuta 2024. Näiden sitoumusten oikeusperusta on 11. joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013 Verkkojen Eurooppa välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129). Tämän asetuksen 19 artiklassa säädetään vuosierien käyttämisestä.

Copernicus

Copernicus

Copernicus on Euroopan maanseurantaohjelma – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio on allekirjoittanut Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 377/2014 (24) mukaisesti valtuutussopimukset Euroopan avaruusjärjestön (ESA), Euroopan sääsatelliittijärjestön (Eumetsat), Mercatorin ja Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen (ECMWF) kanssa. Kyseisen asetuksen 8 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

24

ITER – Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

ITER – Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

Näillä sitoumuksilla on tarkoitus kattaa ITER-laitosten tulevat rahoitustarpeet vuoteen 2021 saakka. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Nämä sitoumukset on tehty eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom muuttamisesta 13 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston päätöksen 2013/791/Euratom (25) perusteella. Kyseisessä päätöksessä säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen ITERin tavoitteiden saavuttamiseksi. ITER-yhteisyritykseen osallistuvat EU, Kiina, Intia, Venäjä, Etelä-Korea, Japani ja Yhdysvallat.

25

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

Nämä määrät on osoitettu Galileo-ohjelmalle, jonka puitteissa kehitetään globaalia eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio on allekirjoittanut ESAn kanssa valtuutussopimuksen asetuksen (EU) N:o 1285/2013 mukaisesti (26). Kyseisen asetuksen 9 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

26

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

Nämä sitoumukset on tehty kolmansien maiden kanssa vuoteen 2023 ulottuvien kansainvälisten kalastussopimusten mukaisten toimien toteuttamiseksi. Sitoumukset perustuvat kutakin kolmatta maata koskeviin neuvoston päätöksiin (esim. 4. maaliskuuta 2019 annettu neuvoston päätös (EU) 2019/385 (27) Euroopan unionin ja Norsunluurannikon tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa koskevan pöytäkirjan (2018–2024) tekemisestä), ja niitä pidetään kansainvälisinä sopimuksina, joihin sisältyy monivuotisia oikeuksia ja velvoitteita.

27

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Näiden vuokrasopimusten jäljellä olevana voimassaoloaikana on suoritettava niistä tehtyjen sopimusten mukaisesti seuraavat minimimaksut:

| milj. euroa |
| --- |
| | Vuokramaksujen vähimmäismäärä | |
| | Erääntymiseen  < 1 vuosi | Erääntymiseen  1–5 vuotta | Erääntymiseen  > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 439 | 943 | 940 | 2 321 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 9 | 21 | 0 | 31 |
| Yhteensä | 448 | 964 | 940 | 2 352 |

milj. euroa

Vuokramaksujen vähimmäismäärä

Erääntymiseen  < 1 vuosi

Erääntymiseen  1–5 vuotta

Erääntymiseen  > 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

Rakennukset

439

439

943

943

940

940

2 321

2 321

Atk-laitteet ja muut laitteet

Atk-laitteet ja muut laitteet

9

9

21

21

0

0

31

31

Yhteensä

Yhteensä

448

448

964

964

940

940

2 352

2 352

Yhdistynyt kuningaskunta on ilmoittanut aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Siksi Euroopan lääkeviraston (EMA) kotipaikka siirrettiin asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta Euroopan lääkeviraston kotipaikan sijainnin osalta 14 päivänä marraskuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1718 (28) Lontoosta Amsterdamiin. Lontoon liiketilojen nykyinen vuokrasopimus päättyy vuonna 2039, joten sopimus on päätettävä ennenaikaisesti tai siitä on tehtävä siirto- tai alivuokrasopimus kolmannen osapuolen kanssa.

28

Edellä olevassa taulukossa ilmoitetut määrät sisältävät 468 miljoonaa euroa, jotka on vielä maksettava tämän vuokrasopimuksen perusteella. Mahdollinen tuleva taloudellinen nettovaikutus konsolidoituun tilinpäätökseen riippuu kuitenkin vuokranantajan kanssa käytävistä sopimuksen päättämistä koskevista neuvotteluista tai kolmannen osapuolen kanssa tehtävän alivuokrasopimuksen sopimusehdoista.

Muut sopimukset

Muut sopimukset

Tämä erä sisältää määrät, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana. Suurin yksittäinen määrä (87 miljoonaa euroa) liittyy Euroopan parlamentin rakennushankkeisiin.

6.   RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EU:n rahoitusriskien hallintaa koskevat tiedot liittyvät:

| — | rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat, |
| --- | --- |

—

rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, Euratom-lainat sekä (selvitystilassa olevan) Euroopan hiili- ja teräsyhteisön lainat,

| — | treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset, |
| --- | --- |

—

treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset,

| — | talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto, ESIR-takuurahasto ja EKKR-takuurahasto); ja |
| --- | --- |

—

talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto, ESIR-takuurahasto ja EKKR-takuurahasto); ja

| — | EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin.

6.1   RISKITYYPIT

RISKITYYPIT

Markkinariski on riski siitä, että rahoitusvälineen käypä arvo tai vastaiset rahavirrat vaihtelevat markkinahintojen muutoksista johtuen. Markkinariski käsittää paitsi tappion myös voiton mahdollisuuden. Siihen kuuluvat valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski (EU:hun ei kohdistu merkittävää muuta hintariskiä).

Markkinariski

valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski

| — | Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan. |
| --- | --- |

—

Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan.

Valuuttariski

| — | Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

—

Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin.

Korkoriski

Luottoriski on tappion riski, joka aiheutuu siitä mahdollisuudesta, että velallinen/lainanottaja ei maksa takaisin lainaa tai muuta luottoa (pääomaa, korkoa tai ei kumpaakaan) tai rikkoo muuten sopimuksesta johtuvia velvoitteita. Lainan takaisinmaksu voi viivästyä, lainanottajan maksuja voidaan joutua järjestelemään uudelleen tai velallinen voi joutua konkurssiin.

Luottoriski

Likviditeettiriski tarkoittaa riskiä siitä, että omaisuuserää on hankala myydä; esimerkiksi tiettyä arvopaperia tai muuta omaisuuserää ei voida myydä riittävän nopeasti markkinoilla tappion estämiseksi tai velvoitteen täyttämiseksi.

Likviditeettiriski

6.2   RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

EU:n talousarvion toteuttaminen perustuu yhä enemmän toimenpideohjelmiin liittyvien rahoitusvälineiden käyttöön. Lisätietoja näistä instrumenteista on liitetiedossa 2.4.1.

2.4.1

Useimmille rahoitusvälineille on yhteistä se, että toteutus on delegoitu joko EIP-ryhmälle (mukaan lukien EIR) tai muille rahoituslaitoksille komission ja asianomaisen rahoituslaitoksen välisellä sopimuksella. Kyseisten rahoituslaitosten kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyy välittäjiä koskevia tiukkoja ehtoja ja velvoitteita. Niillä varmistetaan, että EU:n rahavarojen käyttöä hallinnoidaan ja niistä raportoidaan asianmukaisesti. Kun rahoitusosuus on sidottu johonkin välineeseen, varat siirretään rahoituslaitoksen avaamalle erilliselle pankkitilille (varainhoitotili). Rahoituslaitos voi käytettävästä välineestä riippuen käyttää varainhoitotilillä olevia varoja esimerkiksi lainojen myöntämiseen, velkainstrumenttien liikkeeseenlaskuun, oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin tehtäviin sijoituksiin tai takauksiin perustuvien maksujen suorittamiseen. Rahoitusvälineiden tuotot on pääsääntöisesti palautettava EU:n talousarvioon.

Rahoitusvälineisiin liittyvä riski on rajoitettu niistä tehdyissä sopimuksissa asetettuun enimmäismäärään, joka on kyseiselle instrumentille talousarviossa osoitettu määrä. Komission vastuulla on usein hankkeen suuririskisin osa (first loss piece). Lisäksi näillä instrumenteilla on tarkoitus tarjota rahoitusta sellaisille tuensaajille, joiden toimintaan liittyy keskimääräistä suurempi riski ja joilla on vaikeuksia saada rahoitusta kaupallisilta luotonantajilta. Tämän vuoksi on todennäköistä, että EU:n talousarviosta joudutaan kattamaan jonkin verran tappioita.

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Seuraavia rahoitusvarojen ja velkojen luokkia ei arvosteta käypään arvoon: käteisvarat ja muut rahavarat, myönnetyt lainat, saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista sekä otetut lainat ja muut jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät rahoitusvelat. Kyseisten rahoitusvarojen ja velkojen kirjanpitoarvon katsotaan vastaavan kohtuullisen hyvin niiden käypää arvoa.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:n lainanottoon ja antoon sekä niihin liittyviin treasury-toimintoihin sovelletaan näitä toimintoja koskevia neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksiä ja tapauksen mukaan EU:n sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta, lainanannosta sekä treasury-toiminnoista, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Antolainaustoiminta rahoitetaan back-to-back-lainoilla (laina myönnetään samoin ehdoin kun sitä on otettu), jolloin avoimia valuutta- tai korkopositioita ei ole.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804 (29) sekä varainhoitoasetuksessa.

29

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi. |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi.

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity EU:n talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Komission treasury- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin. Tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot (esimerkiksi maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, rahavirtojen ennustaminen ja toiminnan jatkuvuus). Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti. Lisäksi budjettipääosaston ja talouden ja rahoituksen pääosaston välillä vaihdetaan säännöllisesti tietoja riskienhallinnasta ja parhaista käytänteistä.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Ennen vuotta 2010 saadut määrät on talletettu pankkitileille pankeissa, jotka on erityisesti valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten. Pankit valitaan varainhoitoasetuksessa säädettyjen tarjouskilpailumenettelyjen mukaisesti. Varoja yksittäisiin pankkeihin sijoitettaessa noudatetaan sisäistä riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan sijoittaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Määrätyt ja alustavasti maksetut sakot on vuodesta 2010 alkaen sijoitettu tarkoitusta varten perustettuun salkkuun (BUFI). Salkun päätavoitteet ovat rahoitusmarkkinoihin liittyvien riskien vähentäminen ja kaikkien yhteisöjen, joille sakkoja on määrätty, tasapuolinen kohtelu tarjoamalla yhdenmukaisin perustein laskettu takuutuotto. Alustavasti maksetuista sakoista saatujen omaisuuserien hoidosta vastaa komissio, joka noudattaa omaisuudenhoitoa koskevia sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, muun muassa treasury-toiminnoista, on annettu menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Omaisuudenhoidon tavoitteena on sijoittaa komissiolle alustavasti maksetut sakot siten, että

| — | varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä; |
| --- | --- |

—

varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä;

| — | tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sellaisten sakkojen nimellisarvo säilyy, jotka maksettiin salkkuun ennen kuin uusi varainhoitoasetus tuli voimaan elokuussa 2018. |
| --- | --- |

—

tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sellaisten sakkojen nimellisarvo säilyy, jotka maksettiin salkkuun ennen kuin uusi varainhoitoasetus tuli voimaan elokuussa 2018.

Sijoitukset tehdään periaatteessa ainoastaan seuraaviin kohteisiin: määräaikaistalletukset jäsenvaltioiden keskuspankeissa, valtioiden luottolaitoksissa, valtioiden kokonaan omistamissa tai takaamissa pankeissa tai ylikansallisissa laitoksissa; joukkovelkakirjat, velkasitoumukset tai sijoitustodistukset, joiden liikkeeseenlaskijoina ovat valtion tai ylikansalliset laitokset.

Pankkitakaukset

Pankkitakaukset

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.6.1.2). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näitä vakuuksia hallinnoidaan sisäisen riskienhallintapolitiikan mukaisesti. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

2.6.1.2

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Takuurahaston omaisuudenhoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät 25. marraskuuta 1994 Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä tehtyyn sopimukseen, jota on muutettu 17. ja 23. syyskuuta 1996, 8. toukokuuta 2002, 25. helmikuuta 2008, 9. marraskuuta 2010 ja 28. lokakuuta 2018. Tämän takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa eli euroa. Takuurahaston kaikki sijoitukset tehdään euroina valuuttakurssiriskin välttämiseksi. Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa on kiinnitettävä erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että hoidettavina olevat varat voidaan myydä tai siirtää ilman merkittävää viivettä katettavina olevien sitoumusten asettamien vaatimusten mukaisesti.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto perustettiin ESIR-asetuksella – ks. liitetieto 2.4.1. Rahaston omaisuudenhoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet esitetään 21. tammikuuta 2016 annetussa komission päätöksessä C(2016) 165. Hoidettavien varojen on tarjottava riittävästi likviditeettiä vakuuksiin perustuvien mahdollisten maksuvaatimusten varalta. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että turvallisuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

2.4.1

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto on perustettu EKKR-asetuksen mukaisesti – ks. liitetieto 2.4.1. Komissio hallinnoi EKKR-takuurahaston varoja sisäisten ohjeiden ja omaisuudenhoitoa koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Kyseiset ohjeet ja suuntaviivat sisältyvät 22. marraskuuta 2017 annetun komission päätöksen C(2017)7693 liitteeseen 1. Varojen hoidolla on tarjottava riittävästi likviditeettiä vakuuksiin perustuvien mahdollisten maksuvaatimusten varalta. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että turvallisuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

2.4.1

6.3   VALUUTTARISKI

VALUUTTARISKI

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

| milj. euroa 31.12.2018 |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK | euro | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Antolainaus
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Yhteensä | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

milj. euroa 31.12.2018

USD

GBP

DKK

SEK

euro

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

619

619

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Antolainaus
   (*3)

Antolainaus

*3

6

6

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

19

19

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Yhteensä

Yhteensä

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

| milj. euroa 31.12.2017 |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK | euro | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Antolainaus
   (*3) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Yhteensä | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

milj. euroa 31.12.2017

USD

GBP

DKK

SEK

euro

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Antolainaus
   (*3)

Antolainaus

*3

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Yhteensä

Yhteensä

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

Jos euro olisi vahvistunut 10 prosenttia suhteessa tiettyihin muihin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| milj. euroa Taloudellinen tulos |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |
| 2017 | (5) | (339) | (8) | (71) |

milj. euroa Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

2017

2017

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

| milj. euroa Nettovarat |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |
| 31.12.2017 | (5) | (5) | (2) | (5) |

milj. euroa Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2018

31.12.2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

31.12.2017

31.12.2017

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

Jos euro olisi heikentynyt 10 prosenttia suhteessa kyseisiin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| milj. euroa Taloudellinen tulos |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |
| 2017 | 6 | 414 | 10 | 87 |

milj. euroa Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

2017

2017

6

6

414

414

10

10

87

87

| milj. euroa Nettovarat |
| --- |
| | USD | GBP | DKK | SEK |
| 31.12.2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |
| 31.12.2017 | 7 | 6 | 2 | 6 |

milj. euroa Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

31.12.2018

31.12.2018

16

16

6

6

2

2

1

1

31.12.2017

31.12.2017

7

7

6

6

2

2

6

6

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusvarat ja velat ovat pääasiassa euromääräisiä, joten EU:lla ei ole valuuttariskiä.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU) 2016/804, mukaisesti omat varat, jotka jäsenvaltiot maksavat muissa valuutoissa kuin euroina, säilytetään omien varojen pankkitileillä. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen. Edellä mainitussa asetuksessa säädetään menettelyistä, joita sovelletaan kyseisten varojen hallinnoinnissa. Joissakin tapauksissa varoja käytetään kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Komissio on avannut muiden EU-valuuttojen kuin euron sekä Sveitsin frangin ja Yhdysvaltain dollarin määräisiä pankkitilejä liikepankeissa suorittaakseen kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan, minkä vuoksi ne eivät muodosta valuuttariskiä.

Kun sekalaisia tuloja (muita tuloja kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille komission tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai ne muunnetaan euroiksi ja siirretään muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Koska kaikki sakot määrätään ja maksetaan euroina, komissiolle ei aiheudu riskiä valuuttakurssien vaihtelusta.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Tämän rahaston rahoitusvarat ovat euromääräisiä, joten valuuttakurssiriskiä ei ole. Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että rahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. Ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahaston toimissa käytetään sekä euroja että Yhdysvaltain dollareita. Valuuttariskiä hallitaan tekemällä johdannaissopimuksia (valuuttatermiinisopimuksia), joilla suojataan dollarimääräisen sijoitussalkun markkina-arvoa. Suojaamattoman valuuttariskin enimmäismääräksi on vahvistettu 1 prosentti sijoitussalkun kokonaisarvosta viitearvon puitteissa ja vuotuisia strategisia allokaatioita noudattaen. Dollarimääräisten sijoitusten markkina-arvon ylittäessä tai alittaessa 1 prosentin raja-arvon tehdään tasapainottava kauppa (muutoksen suuntainen tai vastainen uusi termiinisopimus), jolla suojattu positio kumotaan tai sitä mukautetaan. Suojauksen mukauttaminen voi johtua myös euron ja dollarin kurssin muutoksista.

Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että rahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. EU:lle siirrettyjen lainojen osalta ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahaston toimissa käytetään tällä hetkellä ainoastaan euroa, mutta EKKR-takuurahaston omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa tarjotaan mahdollisuus sijoittaa tiettyihin omaisuuseriin, joiden viitevaluuttana ei ole euro.

6.4   KORKORISKI

KORKORISKI

Seuraavassa taulukossa kuvataan myytävissä olevien rahoitusvarojen korkoherkkyyttä olettaen, että korot nousevat tai laskevat 100 peruspistettä (yhden prosenttiyksikön).

| milj. euroa |
| --- |
| | Nousu (+) / lasku (–) peruspisteinä | Vaikutus nettovaroihin |
| 2018: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (348) |
| | –100 | 374 |
| 2017: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (359) |
| | –100 | 382 |

milj. euroa

Nousu (+) / lasku (–) peruspisteinä

Vaikutus nettovaroihin

2018: Myytävissä olevat rahoitusvarat

2018: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(348)

(348)

–100

–100

374

374

2017: Myytävissä olevat rahoitusvarat

2017: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(359)

(359)

–100

–100

382

382

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:lla on otto- ja antolainaustoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat. Korkoriskiä ei kuitenkaan ole, koska EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back).

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Komission treasury-toimintaan ei kuulu ottolainaus. Tämän vuoksi korkoriskiä ei ole. Korko saa kuitenkin korkoa varoista, joita se säilyttää pankkitileillään. Komissio on tämän vuoksi ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pankkitileille kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua.

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin omien varojen vastaanottamista varten avatut tilit ovat korottomia, eikä niistä peritä kuluja. Kansallisissa keskuspankeissa oleville tileille voidaan maksaa korkoa kunkin laitoksen kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä.

Lisäksi omien varojen tilit suojataan negatiivisen koron vaikutuksilta neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 mukaisesti sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille kertyy korko päivittäin. Korko perustuu muuttuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Sopimuksissa määrätään yleensä, että liikepankkien maksama korko ei voi laskea alle nollan. Tämän vuoksi ei ole riskiä siitä, että komission saama korko alittaisi markkinakorot.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot (talletukset ja BUFI-salkku) ja pankkitakaukset

Alustavasti maksetut sakot sijoitetaan rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen salkkuun. Niiden duraatio on keskimäärin 2,58 vuotta.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 2,58 vuotta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 2,4 vuotta.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

Koska EKKR-takuurahaston ensimmäinen rahoittaminen alkoi vasta vuoden 2018 lopussa, rahasto koostuu pääasiassa keskuspankeissa pidetyistä käteisvaroista. Salkun duraatio on keskimäärin 0,03 vuotta.

6.5   LUOTTORISKI

LUOTTORISKI

Rahamäärät, jotka edustavat EU:hun kohdistuvaa luottoriskiä raportointikauden lopussa, ovat rahoitusvälineiden kirjanpitoarvot sellaisina kuin ne ilmoitetaan liitetiedossa 2.

2

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

| milj. euroa |
| --- |
| | Yhteensä | Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut | Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei alentunut |
| | < 1 vuosi | 1–5 vuotta | > 5 vuotta |
| Antolainaus | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 16 | 16 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2018 | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Antolainaus | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat | 23 | 23 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2017 | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |

milj. euroa

Yhteensä

Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut

Suoritus viivästynyt, mutta arvo ei alentunut

< 1 vuosi

1–5 vuotta

> 5 vuotta

Antolainaus

Antolainaus

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

16

16

16

16

—

—

—

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Antolainaus

Antolainaus

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

23

23

23

23

—

—

—

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, jotka kuuluvat ryhmään alle 1 vuosi, sisältyy kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin liittyviä kerrytettävissä olevia rahamääriä 6 366 miljoonaa euroa. Saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, jotka kuuluvat ryhmään 1–5 vuotta, sisältyy kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin liittyviä kerrytettävissä olevia rahamääriä 3 136 miljoonaa euroa. Edellä mainitut rahamäärät on suurelta osin katettu pankkitakauksilla, joten komissioon kohdistuva luottoriski on vähäinen. Sakkojen maksamiseen velvoitetut yritykset antavat nämä takaukset vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille.

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

| milj. euroa 31.12.2018 |
| --- |
| | Myytävissä olevat rahoitusvarat (*4) | Tulos-vaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (*5) | Lainat | Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Alemman keskitason luokitus | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Spekulatiivinen luokitus | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| Ryhmä 2 | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Yhteensä | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

milj. euroa 31.12.2018

Myytävissä olevat rahoitusvarat (*4)

*4

Tulos-vaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (*5)

*5

Lainat

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Yhteensä

Yhteensä

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

| milj. euroa 31.12.2017 |
| --- |
| | Myytävissä olevat rahoitusvarat (*4) | Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (*5) | Lainat | Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 8 068 | 16 | 143 | 2 989 | 19 261 | 30 477 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 1 794 | — | 23 585 | 293 | 3 977 | 29 650 |
| Alemman keskitason luokitus | 2 186 | — | 27 195 | 846 | 463 | 30 691 |
| Spekulatiivinen luokitus | — | — | 3 977 | 110 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 54 901 | 4 239 | 24 090 | 95 293 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | 6 | 80 | 4 665 | 21 | 4 772 |
| Ryhmä 2 | — | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 80 | 4 666 | 21 | 4 773 |
| Yhteensä | 12 048 | 23 | 54 980 | 8 904 | 24 111 | 100 067 |

milj. euroa 31.12.2017

Myytävissä olevat rahoitusvarat (*4)

*4

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat (*5)

*5

Lainat

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

8 068

8 068

16

16

143

143

2 989

2 989

19 261

19 261

30 477

30 477

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

1 794

1 794

—

23 585

23 585

293

293

3 977

3 977

29 650

29 650

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

2 186

2 186

—

27 195

27 195

846

846

463

463

30 691

30 691

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

—

—

3 977

3 977

110

110

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

54 901

54 901

4 239

4 239

24 090

24 090

95 293

95 293

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

6

6

80

80

4 665

4 665

21

21

4 772

4 772

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

80

80

4 666

4 666

21

21

4 773

4 773

Yhteensä

Yhteensä

12 048

12 048

23

23

54 980

54 980

8 904

8 904

24 111

24 111

100 067

100 067

Edellä olevaan taulukkoon ei ole sisällytetty sellaisia myytävissä olevia rahoitusvaroja, jotka ovat oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä ilman ulkoista luottoluokitusta. Edellä mainitut neljä riskiluokkaa perustuvat pääosin ulkoisten luokituslaitosten luottoluokkiin seuraavasti:

| — | Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P-1, Aaa – Aa 3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA-; Fitch F1+, F1, AAA – AA- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P-1, Aaa – Aa 3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA-; Fitch F1+, F1, AAA – AA- ja vastaavat.

| — | Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P-2, A1–A3; S&P A-2+, A+ - A-; Fitch F2, A+ – A- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P-2, A1–A3; S&P A-2+, A+ - A-; Fitch F2, A+ – A- ja vastaavat.

| — | Alemman keskitason luokitus: Moody’s P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Alemman keskitason luokitus: Moody’s P-3, Baa1–Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- ja vastaavat.

| — | Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D ja vastaavat.

EU käyttää näitä ulkoisten luokituslaitosten luottoluokituksia viitearvoina erityisesti rahoitusvälineitä ja liikepankkeja arvioidessaan. EU voi kuitenkin yksittäistapauksia analysoituaan päättää pitää omaisuuserän tai pankin jossakin edellä mainitussa riskiluokassa, vaikka yksi tai useampi edellä mainituista luokituslaitoksista olisi laskenut vastaavan vastapuolen luottoluokitusta. Vailla luottoluokitusta olevia vastapuolia arvioitaessa ryhmään 1 kuuluvat velalliset, joilla ei ole aiempia maksulaiminlyöntejä, ja ryhmään 2 velalliset, joilla niitä on.

Edellä kohdassa ”Lainat ja muut saamiset” esitetyt spekulatiivisiksi luokitellut määrät liittyvät pääasiassa lainoihin, jotka komissio on myöntänyt tukena taloudellisissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille, ja tiettyjä jäsenvaltioita koskeviin kerrytettävissä oleviin määriin, jotka perustuvat omia varoja koskeviin säännöksiin tai muuhun oikeusperustaan. Käteisvarat liittyvät omien varojen pankkitileihin, jotka on avattu jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin tai keskuspankkeihin edellä mainitussa asetuksessa säädettyjen omien varojen maksuosuuksien säilyttämistä varten. Komissio voi nostaa näiltä tileiltä varoja ainoastaan kattaakseen talousarvion toteuttamisesta johtuvia käteisvaratarpeita.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta (Euratomin tapauksessa). Seuraavaksi kyseeseen tulee ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom) ja takuurahaston jälkeen varojen ottaminen jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Viime kädessä luottoriskiä hallinnoidaan EU:n talousarvion kautta.

Omia varoja koskevien maksujen enimmäismäärä on omista varoista annettujen säännösten mukaan 1,20 prosenttia suhteessa jäsenvaltioiden BKTL:oon. Maksumäärärahojen kattamiseen vuonna 2018 käytetty omien varojen määrä oli 0,90 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että 31. joulukuuta 2018 näiden vakuuksien kattamiseen oli käytettävissä 0,30 prosentin marginaali. Tätä varten EU:lla on oikeus kääntyä jäsenvaltioiden puoleen varmistaakseen, että se pystyy täyttämään oikeudelliset velvoitteensa velkojiaan kohtaan.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Pääosaa komission rahavaroista säilytetään omista varoista annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 804/2016) mukaisesti pankkitileillä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksien maksamista varten (omat varat). Kaikki tällaiset tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Näistä laitoksista aiheutuu komissiolle pienin mahdollinen luottoriski (tai vastapuoliriski), koska vastapuolena on jäsenvaltio. Osa komission rahavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista varten. Näitä tilejä täydennetään tarpeen mukaan, ja niitä hallinnoidaan automaattisesti kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä säilytetään vähimmäismäärä varoja, joka vastaa tileiltä keskimäärin päivittäin suoritettavia maksuja. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat koko ajan pieniä (noin 20 tilillä on keskimäärin alle 80 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan riskiä. Nämä määrät on syytä suhteuttaa kaikkien pankkitileillä olevien varojen päivittäiseen yhteismäärään, joka vaihteli 6 miljardista eurosta 37 miljardiin euroon vuonna 2018. Vuonna 2018 näiltä tileiltä suoritettiin maksuja yli 155 miljardia euroa.

Komissioon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

| — | Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. |
| --- | --- |

—

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus.

| — | Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan päivittäin. |
| --- | --- |

—

Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan päivittäin.

| — | EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

—

EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Pankit, joihin talletetaan alustavasti maksetuista sakoista ennen vuotta 2010 saadut määrät, on valittu tarjouskilpailussa noudattaen riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan tallettaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään.

Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava kahdessa luottoluokituslaitoksessa pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään A- (S&P tai vastaava). Erityistoimia sovelletaan silloin, kun kyseisiin ryhmiin kuuluvien pankkien luottoluokitusta alennetaan. Lisäksi kuhunkin pankkiin talletettu määrä on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen pankin omista varoista. Tämä osuus vaihtelee pankin luottoluokituksen mukaan. Tällaisten enimmäismäärien laskennassa otetaan huomioon myös kyseisen pankin komission hyväksi antamien vakuuksien määrä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että pankkeihin tehdyt talletukset täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Vuodesta 2010 lähtien määrätyistä alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen sijoittamisesta valtionlainoihin aiheutuu komissiolle luottoriski. Suurimmat riskikeskittymät aiheutuvat Espanjasta, jonka osuus sijoitussalkun yhteenlasketusta nimellismäärästä on 16 prosenttia Viiden suurimman riskin maan (Espanja, Ranska, Luxemburg, Saksa ja Italia) osuus sijoitussalkusta on yhteensä 67 prosenttia. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on A– (S&P tai vastaava).

Pankkitakaukset

Pankkitakaukset

Näiden takauksien hyväksymiseen sovellettavalla riskienhallintapolitiikalla varmistetaan, että komission luottokannan laatu on hyvä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että avoinna olevat vakuudet täyttävät riskinhallintapolitiikan vaatimukset.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Käteissalkkua varten hyväksytyissä omaisuudenhoidon suuntaviivoissa ja/tai sijoitusstrategiassa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Näihin raja-arvoihin ja rajoituksiin kuuluvat kelpoisuuskriteerit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat nimellismääräiset absoluuttiset luottolimiitit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat suhteelliset keskittymärajat ja yksittäistä liikkeeseenlaskua koskevat keskittymärajat. Kaikilla sijoituksilla on vähintään investointitason luokitus (investment grade).

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

Omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa ja riski- ja sijoitusstrategioissa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Se rajoitetaan yleensä investointiluokkaan. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on A– (S&P tai vastaava).

Luottoriskiä vähentäviä lisäjärjestelyjä, kuten takauksia, nettoutussopimuksia tai muita vakuuksia ei ole otettu toistaiseksi käyttöön, koska kaikkien valuuttatermiinisopimusten ainoa vastapuoli on joulukuun 31. päivästä 2018 Banque de France. Valuuttajohdannaisiin, joiden käypä arvo raportointikauden lopussa on positiivinen, liittyvä suurin mahdollinen luottoriski on sama kuin niiden taseeseen merkitty kirjanpitoarvo.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

Omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa ja riski- ja sijoitusstrategioissa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Se rajoitetaan yleensä investointiluokkaan. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on AAA (S&P tai vastaava), kun sovelletaan julkisyhteisöjen luottoluokitusta keskuspankeissa pidettyihin käteisvaroihin.

6.6   LIKVIDITEETTIRISKI

LIKVIDITEETTIRISKI

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

Rahoitusvelkojen maturiteettien analyysi sopimuksen jäljellä olevan maturiteetin mukaan jaoteltuna

| milj. euroa |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Ottolainaus | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (32 227 ) | — | — | (32 227 ) |
| Muut | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Yhteensä 31.12.2018 | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |
| Ottolainaus | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Muut | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Yhteensä 31.12.2017 | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |

milj. euroa

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Ottolainaus

Ottolainaus

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(32 227 )

(32 227 )

—

—

(32 227 )

(32 227 )

Muut

Muut

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Yhteensä 31.12.2018

Yhteensä 31.12.2018

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Ottolainaus

Ottolainaus

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Muut

Muut

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Yhteensä 31.12.2017

Yhteensä 31.12.2017

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvälineet

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvälineet

| milj. euroa |
| --- |
| | Erääntymiseen < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | Erääntymiseen > 5 vuotta | Yhteensä |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 477 | — | — | 477 |
| Nettorahavirta 31.12.2018 | (14) | (2) | (6) | (21) |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (634) | (2) | — | (635) |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 638 | — | — | 638 |
| Nettorahavirta 31.12.2017 | 5 | (2) | — | 3 |

milj. euroa

Erääntymiseen < 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

Erääntymiseen > 5 vuotta

Yhteensä

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

477

477

—

—

477

477

Nettorahavirta 31.12.2018

Nettorahavirta 31.12.2018

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

638

638

—

—

638

638

Nettorahavirta 31.12.2017

Nettorahavirta 31.12.2017

5

5

(2)

(2)

—

3

3

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto toimii makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin likviditeettireservinä ja turvaverkkona siltä varalta, että velalliset myöhästyvät maksuissaan tai laiminlyövät ne. Maksutaselainoihin liittyvissä laiminlyönneissä sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 431/2009 (30). Tässä asetuksessa säädetään menettelystä, joka antaa riittävästi aikaa ottaa käyttöön varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Vastaavasta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin sovellettavasta menettelystä säädetään asetuksessa (EU) N:o 407/2010 (31).

30

31

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

EU:n budjettiperiaatteilla varmistetaan se, että rahavaroista pystytään koko vuoden ajan suorittamaan kaikki maksut. Käytännössä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä ja sekalaiset tulot vastaavat varainhoitovuoden maksumäärärahoja. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet saadaan kahtenatoista kuukausittaisena suorituksena vuoden mittaan, mutta maksujen aikataulu on epätasaisempi. Lisäksi neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (omien varojen käyttöön asettamisesta annettu asetus sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804) mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tiettynä kuukautena (n) hyväksyttyihin lisätalousarvioihin, ovat käytettävissä vasta kuukauden n + 1 ensimmäisenä työpäivänä (jos lisätalousarvio hyväksytään ennen kuukauden 16. päivää) tai kuukauden n + 2 ensimmäisenä työpäivänä (jos lisätalousarvio hyväksytään kuukauden 16. päivän jälkeen). Vastaavat maksumäärärahat sen sijaan ovat käytettävissä välittömästi.

Jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä olevat rahavarat riittävät joka kuukausi maksujen suorittamiseen, tarvittavien rahavarojen määrästä laaditaan säännöllisesti ennusteita. Jäsenvaltioita voidaan myös pyytää maksamaan etukäteen omiin varoihin kuuluvia rahoitusosuuksiaan tiettyyn enimmäismäärään saakka, jos tietyt edellytykset täyttyvät, tai niiltä voidaan pyytää etukäteen lisärahoitusta. Menojen epätasainen aikataulu ja yleiset budjettirajoitukset ovat viime vuosina johtaneet siihen, että maksujen rytmiä on valvottava tiiviimmin vuoden aikana. Lisäksi komission päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automatisoituja kassanhallintavälineitä, joilla varmistetaan, että komission jokaisella pankkitilillä on joka päivä riittävästi varoja.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Rahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on pääasiassa hyvin likvidejä arvopapereita, jotka voidaan myydä odottamattomien käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 23 prosenttia.

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto

Rahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Rahastolla on näin ollen riittävästi monetaarisia varoja lyhytaikaisten tarpeiden kattamiseksi. Rahastossa olevien 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 9,2 prosenttia.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on hyvin likvidejä omaisuuseriä, jotka voidaan myydä odottamattomien käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 22 prosenttia.

Johdannaissopimusten selvitys tapahtuu bruttoselvityksenä niiden sopimusperusteisen maturiteetin mukaisesti. Velvoitteet täytetään dollarimääräisten omaisuuserien myynnillä ja/tai vaihtosopimuksella, jolloin voi syntyä yhteisöstä poistuvaa kassavirtaa valuuttakurssierojen vuoksi.

Vakuusvaatimuksiin liittyvää maksuvalmiuden hallintaa ei tarvita, koska nykyinen suojauksen vastapuoli on suostunut toimimaan komission kanssa ilman vakuusvaatimuksia/vakuuksien muutospyyntöjä.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys.

Käyttötileillä pidettyjen käteisvarojen osuus salkusta on 97 prosenttia.

Muut rahoitusvälineet – johdannaissopimuksiin liittyvät rahoitusvelat

Muut rahoitusvälineet – johdannaissopimuksiin liittyvät rahoitusvelat

EU teki vuonna 2017 johdannaissopimuksen (ulkomaanvaluutan määräinen optio), jolla se kattaa rahoituslaitosten myöntämiin lainoihin liittyvän ulkomaanvaluutan devalvoinnin (ks. liitetieto 2.11.2). Lisäksi EIP-ryhmän pääomasijoitussalkkujen EU-takaus aiheutti taloudellisen velvoitteen kattaa kohteena olevien sijoitusten arvon muutokset tai alentumiset. Muiden EU:n talousarviosta rahoitettujen rahoitusvälineiden osalta määrä, josta EU on vastuussa näiden välineiden mukaisesti, ei voi ylittää sidottua määrää, joka on likviditeettiriski.

2.11.2

7.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

7.1   LÄHIPIIRI

LÄHIPIIRI

EU:n lähipiiriin kuuluvat EU:n konsolidoidut yhteisöt ja kyseisten yhteisöjen johtoon kuuluvat avainhenkilöt. Näiden yhteisöjen väliset transaktiot ovat osa EU:n normaalia toimintaa. Tämän vuoksi EU:n tilinpäätössääntöihin ei sisälly kyseisiä transaktioita koskevia erityisiä tiedonantovaatimuksia.

7.2   JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

Euroopan komission johtoon kuuluviin avainhenkilöihin liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi kyseiset henkilöt on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti.

Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat.

Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet.

Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

Tiivistelmä ylimmän johdon etuuksista esitetään seuraavassa taulukossa – lisätietoja löytyy myös Europa-sivustolla julkaistuista henkilöstösäännöistä. Henkilöstösäännöt ovat virallinen asiakirja, jossa esitetään kaikkien EU:n virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Johtoon kuuluvat avainhenkilöt eivät ole saaneet EU:lta edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja.

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

| euroa |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 27 903,32 | 25 274,75 - | 20 219,80 - | 21 837,39 - | 12 856,84 - |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | 20 219,80 |
| Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| Perhelisät: | | | | | |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 | 2 % + 187,69 |
| Huollettavana oleva lapsi | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 | 410,11 |
| Alle kouluikäinen | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 | 100,18 |
| Kouluikäinen tai | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 | 278,25 |
| koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 | 556,5 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 638,43 | — | — |
| Edustuslisä | 1 512,12 | 971,82 | 638,43 | — | — |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | — |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: | | | | | |
| Koulutuslisä (*6) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (*6) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % |
| Edustuskulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | — | — |
| Palvelukseen astuminen: | | | | | |
| Asettautumiskorvaus | 55 806,65 | 50 549,49 | 40 439,60 | 43 674,78 | Korvataan |
| | | -52 571,49 | -45 494,55 | -46 505,55 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: | | | | | |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 27 903,32 | 25 274,75 - | 20 219,80 - | 21 837,39 - | Korvataan |
| | | 26 285,75 | 22 747,28 | 23 252,78 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (*7) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Sairausvakuutus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Eläke (% palkasta, ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| Vähennykset: | | | | | |
| Vero palkasta | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sairausvakuutusmaksu (% palkasta) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Erityismaksu | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6–7 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 10,0 % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2018 | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

euroa

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka (kuukausipalkka)

27 903,32

27 903,32

25 274,75 -

25 274,75 -

20 219,80 -

20 219,80 -

21 837,39 -

21 837,39 -

12 856,84 -

12 856,84 -

26 285,75

26 285,75

22 747,28

22 747,28

23 252,78

23 252,78

20 219,80

20 219,80

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

2 % + 187,69

Huollettavana oleva lapsi

410,11

410,11

410,11

410,11

410,11

Alle kouluikäinen

100,18

100,18

100,18

100,18

100,18

Kouluikäinen tai

278,25

278,25

278,25

278,25

278,25

koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

556,5

556,5

556,5

556,5

556,5

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

—

—

638,43

638,43

—

—

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 512,12

1 512,12

971,82

971,82

638,43

638,43

—

—

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (*6)

*6

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (*6)

*6

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

—

—

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

55 806,65

50 549,49

40 439,60

43 674,78

Korvataan

-52 571,49

-45 494,55

-46 505,55

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

27 903,32

25 274,75 -

20 219,80 -

21 837,39 -

Korvataan

26 285,75

22 747,28

23 252,78

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (*7)

*7

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Sairausvakuutus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Vero palkasta

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Erityismaksu

7 %

7 %

7 %

7 %

6–7 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

10,0 %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2018

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2018

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Jäljempänä esitettyjä tietoja lukuun ottamatta komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen allekirjoittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

9.   KONSOLIDOINNIN LAAJUUS

A.   EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti

Eurooppa-neuvosto

Eurooppa-neuvosto

Euroopan komissio

Euroopan komissio

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan oikeusasiamies

Alueiden komitea

Alueiden komitea

Euroopan unionin neuvosto

Euroopan unionin neuvosto

2.   EU:n virastot (39)

EU:n virastot (39)

2.1   
  Toimeenpanovirastot (6)

Toimeenpanovirastot (6)

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

2.2   
  Erillisvirastot (33)

Erillisvirastot (33)

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Euroopan lääkevirasto

Euroopan lääkevirasto

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

Eurooppalaisen GNSS-järjestelmän valvontaviranomainen

Euroopan kemikaalivirasto

Euroopan kemikaalivirasto

Fusion for Energy -yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Fusion for Energy -yhteisyritys (Eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Eurojust

Eurojust

Euroopan tasa-arvoinstituutti

Euroopan tasa-arvoinstituutti

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan ympäristökeskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

Euroopan pankkiviranomainen

Euroopan pankkiviranomainen

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin – Virasto

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

eu-LISA (vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto)

eu-LISA (vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Euroopan rautatievirasto

Euroopan rautatievirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Yhteisön kasvilajikevirasto

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

Euroopan poliisivirasto (Europol)

Euroopan poliisivirasto (Europol)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Euroopan perusoikeusvirasto

Euroopan perusoikeusvirasto

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan koulutussäätiö

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

3.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (selvitystilassa)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

B.   OSAKKUUSYRITYKSET (1)

OSAKKUUSYRITYKSET (1)

Euroopan investointirahasto

Euroopan investointirahasto

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

Jäljempänä lueteltuja yhteisöjä ei ole käsitelty pääomaosuusmenetelmää soveltaen EU:n vuoden 2018 konsolidoidussa tilinpäätöksessä, koska niiden merkityksen katsotaan olevan vähäinen.

BIOPOHJAISTEN TEOLLISUUDENALOJEN YHTEISYRITYS (BBI-YHTEISYRITYS)

BIOPOHJAISTEN TEOLLISUUDENALOJEN YHTEISYRITYS (BBI-YHTEISYRITYS)

BBI-yhteisyritys on EU:n ja Bio-based Industries Consortiumin (BIC) välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. Se pyrkii toteuttamaan eurooppalaista biotalouden potentiaalia jalostamalla biojätettä vihreämmiksi arkipäivän tuotteiksi käyttäen innovatiivista teknologiaa ja biojalostamoita, jotka muodostavat biotalouden ytimen.

CLEAN SKY -YHTEISYRITYS

CLEAN SKY -YHTEISYRITYS

Clean Sky on suurin eurooppalainen tutkimusohjelma, jossa kehitetään innovatiivista huipputeknologiaa lentoliikenteen melutason, hiilidioksidipäästöjen ja muiden päästöjen vähentämiseksi. EU:n Horisontti 2020 ohjelmasta rahoitusta saavalla Clean Sky yhteisyrityksellä edistetään EU:n ilmailuteollisuuden yhteistyötä, globaalia johtajuutta ja kilpailukykyä.

INNOVATIIVISTEN LÄÄKKEIDEN ALAN YHTEISEN TEKNOLOGIA-ALOITTEEN TOTEUTTAMISEKSI PERUSTETTU YHTEISYRITYS (IMI-YHTEISYRITYS)

INNOVATIIVISTEN LÄÄKKEIDEN ALAN YHTEISEN TEKNOLOGIA-ALOITTEEN TOTEUTTAMISEKSI PERUSTETTU YHTEISYRITYS (IMI-YHTEISYRITYS)

IMI-yhteisyritys on Euroopan suurin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. Sillä pyritään nopeuttamaan parempien ja turvallisempien lääkkeiden kehittämistä potilaille. IMI on Euroopan unionin ja Euroopan lääketeollisuuden kattojärjestön yhteisyritys.

ELEKTRONISIA KOMPONENTTEJA JA JÄRJESTELMIÄ EUROOPAN JOHTOASEMAA VARTEN (ELECTRONIC COMPONENTS AND SYSTEMS FOR EUROPEAN LEADERSHIP) KEHITTÄVÄN YHTEISEN TEKNOLOGIA-ALOITTEEN TOTEUTTAMISEKSI PERUSTETTU ECSEL-YHTEISYRITYS (JOHON ON SULAUTETTU ENTISET ARTEMIS- JA ENIAC-YHTEISYRITYKSET)

ELEKTRONISIA KOMPONENTTEJA JA JÄRJESTELMIÄ EUROOPAN JOHTOASEMAA VARTEN (ELECTRONIC COMPONENTS AND SYSTEMS FOR EUROPEAN LEADERSHIP) KEHITTÄVÄN YHTEISEN TEKNOLOGIA-ALOITTEEN TOTEUTTAMISEKSI PERUSTETTU ECSEL-YHTEISYRITYS (JOHON ON SULAUTETTU ENTISET ARTEMIS- JA ENIAC-YHTEISYRITYKSET)

ECSEL-yhteisyritys on elektronisten komponenttien ja järjestelmien alalla toteutettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla kurotaan umpeen tutkimuksen ja käytännön hyödyntämisen välistä kuilua, yhteensovitetaan strategioita eurooppalaisten ja kansallisten investointien lisäämiseksi ja rakennetaan edistyksellistä ekosysteemiä.

POLTTOKENNO- JA VETY-YHTEISYRITYS (FCH)

POLTTOKENNO- JA VETY-YHTEISYRITYS (FCH)

FCH-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla tuetaan tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin liittyviä toimia polttokenno- ja vetyenergiateknologian alalla Euroopassa. Yhteisyrityksen avulla pyritään nopeuttamaan näiden alojen teknologian tuloa markkinoille ja toteuttamaan niiden potentiaali välineenä, jolla autetaan saavuttamaan vähähiilinen energiajärjestelmä.

EUROOPPALAISEN ILMALIIKENTEEN HALLINNAN NYKYAIKAISTAMISHANKE (SESAR-YHTEISYRITYS)

EUROOPPALAISEN ILMALIIKENTEEN HALLINNAN NYKYAIKAISTAMISHANKE (SESAR-YHTEISYRITYS)

SESAR-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jonka tavoitteena on ajanmukaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä koordinoimalla ja keskittämällä kaikki alaa koskevat tutkimus- ja innovointitoimet EU:ssa.

SHIFT2RAIL-YHTEISYRITYS

SHIFT2RAIL-YHTEISYRITYS

Shift2Rail on ensimmäinen eurooppalainen yhteinen teknologia-aloite rautatiealalla. Yhteisyritys pyrkii keskittämään tutkimusta ja innovaatioita ja löytämään markkinaperusteisia ratkaisuja nopeuttamalla uuden edistyneen teknologian integroimista rautatiealan innovatiivisiksi tuoteratkaisuiksi.

Edellä mainittujen yhteisöjen tilinpäätökset ovat julkisesti saatavilla niiden verkkosivuilla.

TILINPÄÄTÖKSEN SISÄLTÖ JA ANALYYSI (32)

32

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2018 | 91 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | TULOT | 91 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | MENOT | 91 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | VARAT | 92 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | VELAT | 100 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | RISKIEN JA EPÄVARMUUSTEKIJÖIDEN HALLINTA EU:N TALOUSARVIOTA TOTEUTETTAESSA | 101 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ | 101 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT | 102 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | TALOUSARVIOTAKAUKSET | 103 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.4. | UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 OHJELMA) | 103 |
| --- | --- | --- |

2.4.

Tämän ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” osion tavoite on antaa lukijalle käsitys unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitetyistä EU:n taloudellisesta asemasta, toiminnan tuloksesta ja rahavirroista. Tässä osiossa esitettyjä taloudellisia tietoja ei ole tarkastettu.

1.   EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS: TALOUDELLINEN TILANNE VUONNA 2018

1.1   TULOT

TULOT

EU:n konsolidoidut tulot sisältävät vaihtoon perustuviin transaktioihin ja muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät määrät, joista viimeksi mainitut ovat merkittävimpiä.

Seuraavassa taulukossa luodaan yleiskatsaus muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden tärkeimpiin tuloluokkiin.

Muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (milj. euroa)

Muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (milj. euroa)

Image 1

Koska talousarvioon otettujen tulojen on aina vähintäänkin vastattava talousarvioon otettuja menoja, tärkein edellä kuvattuun tulojen trendiin vaikuttava tekijä ovat kunakin vuonna suoritetut maksut. Konsolidoidut tulot kasvoivat vuonna 2018 edelliseen vuoteen verrattuna 20 prosenttia 163 miljardiin euroon pääasiassa seuraavista syistä:

| — | BKTL-varat kasvoivat 27 miljardia euroa eli 35 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen. Kasvu liittyy lähinnä maksumäärärahojen kasvuun vuoden 2018 talousarviossa. Merkittävän kasvun taustalla ovat pääasiassa BKTL-varojen vähäisyys vuonna 2017 sekä vuoden 2016 talousarvion ylijäämä (6,4 miljardia euroa), joka kirjattiin ”muihin tuottoihin muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista”. Vuonna 2018 tuotto- ja kululaskelmaan 31. joulukuuta 2018 kirjattu talousarvion ylijäämä vuodelta 2017 oli paljon pienempi (0,6 miljardia euroa). Tämä selittää toisaalta lisääntyneen BKTL-varojen tarpeen, koska BKTL-varoja käytetään rahoittamaan se osuus talousarviosta, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla, ja toisaalta ”muiden tuottojen” vähenemisen; |
| --- | --- |

—

BKTL-varat kasvoivat 27 miljardia euroa eli 35 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen. Kasvu liittyy lähinnä maksumäärärahojen kasvuun vuoden 2018 talousarviossa. Merkittävän kasvun taustalla ovat pääasiassa BKTL-varojen vähäisyys vuonna 2017 sekä vuoden 2016 talousarvion ylijäämä (6,4 miljardia euroa), joka kirjattiin ”muihin tuottoihin muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista”. Vuonna 2018 tuotto- ja kululaskelmaan 31. joulukuuta 2018 kirjattu talousarvion ylijäämä vuodelta 2017 oli paljon pienempi (0,6 miljardia euroa). Tämä selittää toisaalta lisääntyneen BKTL-varojen tarpeen, koska BKTL-varoja käytetään rahoittamaan se osuus talousarviosta, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla, ja toisaalta ”muiden tuottojen” vähenemisen;

| — | perinteiset omat varat kasvoivat 2,2 miljardia euroa. Tämä kasvu liittyi siihen, että Yhdistynyt kuningaskunta rikkoi EU:n lainsäädäntöä marraskuun 2011 ja lokakuun 2017 välisenä aikana. Tämän rikkomisen seurauksena perittiin 1,3 miljardin euron viivästyskorko, mikä selittää rahoitustuottojen kasvun; ja |
| --- | --- |

—

perinteiset omat varat kasvoivat 2,2 miljardia euroa. Tämä kasvu liittyi siihen, että Yhdistynyt kuningaskunta rikkoi EU:n lainsäädäntöä marraskuun 2011 ja lokakuun 2017 välisenä aikana. Tämän rikkomisen seurauksena perittiin 1,3 miljardin euron viivästyskorko, mikä selittää rahoitustuottojen kasvun; ja

| — | EU:n määräämät kilpailusakot kasvoivat 2 miljardia euroa vuoteen 2017 verrattuna. Sakkoja määrättiin yksityisille yhteisöille lainsäädännön rikkomisen vuoksi. |
| --- | --- |

—

EU:n määräämät kilpailusakot kasvoivat 2 miljardia euroa vuoteen 2017 verrattuna. Sakkoja määrättiin yksityisille yhteisöille lainsäädännön rikkomisen vuoksi.

1.2   MENOT

MENOT

Suurimmat menoerät konsolidoidussa tilinpäätöksessä ovat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien varojen siirtoja, jotka koskevat seuraavia rahastoja: i) Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto); ii) maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet; iii) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto sekä iv) Euroopan sosiaalirahasto (ESR). Näiden rahastojen menot muodostivat lähes 66 prosenttia kokonaismenoista vuonna 2018. Menojen jakautuminen rahastoittain on esitetty jäljempänä olevassa kuviossa.

Jäsenvaltioiden (yhteistyöhön perustuva hallinnointi) varainhoitovuonna 2018 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Jäsenvaltioiden (yhteistyöhön perustuva hallinnointi) varainhoitovuonna 2018 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Image 2

Suoraan hallinnoitavat menot syntyvät komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttaessa talousarviota. Välillisessä hallinnoinnissa talousarviota toteuttavat EU:n virastot ja elimet, kolmannet maat, kansainväliset järjestöt ja muut yhteisöt.

Suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat menot muodostavat noin 19 prosenttia kokonaismenoista (28,5 miljardia euroa). Osuus pysyi samana edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna.

EU kirjaa tietyt tulevat maksuvelvoitteet menoiksi, mutta ne eivät vielä näy maksuperusteisessa talousarviokirjanpidossa. Merkittävät määrät merkitään muihin lyhytaikaisiin velkoihin ja menojäämiin maatalouden ja maaseudun kehittämisen osalta sekä eläkkeisiin ja työsuhde-etuuksiin liittyviin velkoihin komissaarien, Euroopan parlamentin jäsenten ja henkilöstön eläkeoikeuksien ja muiden työsuhteen päättymisen jälkeisten oikeuksien osalta.

Menot kasvoivat yhteensä 16 prosenttia 149 miljardiin euroon vuoteen 2017 verrattuna. Kasvu johtui pääasiassa jäsenvaltioiden toteuttamista ohjelmista, joiden menot kasvoivat noin 24 prosenttia eli 19,8 miljardia euroa, koska ohjelmien toteuttaminen on edennyt vaiheeseen, jossa niistä aiheutuu enemmän menoja. Tärkeimmät tähän kasvuun vaikuttaneet ohjelmat olivat EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n ohjelmat, joiden osuus kasvusta on yhteensä 17,2 miljardia euroa.

1.3   VARAT

VARAT

Merkittävimmät erät taseen vastaavaa-puolella ovat rahoitusvarat (myönnetyt lainat, myytävissä olevat rahoitusvarat ja käteisvarat) ja ennakkomaksut, jotka muodostavat lähes 79 prosenttia EU:n varoista.

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

Image 3

Varat olivat kokonaisuudessaan 174,4 miljardia 31. joulukuuta 2018, eli ne lisääntyivät noin 5 prosenttia. Tärkeimmät muutokset olivat seuraavat:

| — | lyhytaikaisissa saamisissa ja kerrytettävissä olevissa rahamäärissä tapahtui 12,5 miljardin euron lisäys, joka liittyi suoraan sellaisten tulojen lisäykseen vuonna 2018, joita ei ole maksettu tilinpäätöspäivänä; |
| --- | --- |

—

lyhytaikaisissa saamisissa ja kerrytettävissä olevissa rahamäärissä tapahtui 12,5 miljardin euron lisäys, joka liittyi suoraan sellaisten tulojen lisäykseen vuonna 2018, joita ei ole maksettu tilinpäätöspäivänä;

| — | edellä mainittua vaikutusta kompensoi osittain se, että käteisvarat ja muut rahavarat vähenivät 6 miljardia euroa (ks. jäljempänä); |
| --- | --- |

—

edellä mainittua vaikutusta kompensoi osittain se, että käteisvarat ja muut rahavarat vähenivät 6 miljardia euroa (ks. jäljempänä);

| — | rahoitusvaroissa tapahtui 1 miljardin euron lisäys, joka liittyi pääasiassa ESIR-takuurahaston määrärahoihin; |
| --- | --- |

—

rahoitusvaroissa tapahtui 1 miljardin euron lisäys, joka liittyi pääasiassa ESIR-takuurahaston määrärahoihin;

| — | aineellisissa käyttöomaisuushyödykkeissä tapahtui 0,4 miljardin euron lisäys, joka johtuu avaruusresurssien (Galileo ja Copernicus) kehityksestä. |
| --- | --- |

—

aineellisissa käyttöomaisuushyödykkeissä tapahtui 0,4 miljardin euron lisäys, joka johtuu avaruusresurssien (Galileo ja Copernicus) kehityksestä.

EU:n toimielimet ja elimet pyrkivät pitämään käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrän alhaisena. Käteisvarojen saldo vuoden lopussa (18,1 miljardia euroa) on pienempi kuin vuonna 2017. Siihen vaikuttivat seuraavat osatekijät:

| — | Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy 0,75 miljardia euroa joidenkin jäsenvaltioiden ennakkoon maksamia määriä, jotka perustuvat vuonna 2018 hyväksyttyyn lisätalousarvion nro 6. |
| --- | --- |

—

Omien varojen osalta vuoden lopun saldoon sisältyy 0,75 miljardia euroa joidenkin jäsenvaltioiden ennakkoon maksamia määriä, jotka perustuvat vuonna 2018 hyväksyttyyn lisätalousarvion nro 6.

| — | Vuonna 2018 maksettiin lopullisesti 1,4 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka eivät vielä sisälly yhteenkään lisätalousarvioon. Nämä sakot sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon |
| --- | --- |

—

Vuonna 2018 maksettiin lopullisesti 1,4 miljardia euroa sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka eivät vielä sisälly yhteenkään lisätalousarvioon. Nämä sakot sisältyvät kassavarojen vuoden lopun saldoon

| — | Kassavaroihin sisältyy myös 7,4 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja muita maksumäärärahoja. |
| --- | --- |

—

Kassavaroihin sisältyy myös 7,4 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja ja muita maksumäärärahoja.

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

On huomattava, että ennakkomaksujen määrään vaikuttaa merkittävästi monivuotisen rahoituskehyksen sykli. Esimerkiksi rahoituskehyksen soveltamiskauden alussa voidaan olettaa, että jäsenvaltioille maksetaan koheesiopolitiikan mukaisesti suuria ennakkomaksuja. Komissio pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että ennakkomaksut pysyvät sopivalla tasolla. Hankkeiden riittävän rahoituksen varmistamisen ja menojen oikea-aikaisen kirjaamisen välille on löydettävä oikea tasapaino.

Ennakkomaksujen (pl. muut ennakot jäsenvaltioille sekä Bêkou- ja Afrikka-erityisrahastojen rahoitusosuudet) kokonaismäärä on EU:n taseessa 43,4 miljardia euroa (44,3 miljardia euroa vuonna 2017). Kyseinen määrä liittyy lähes kokonaan komission toimintaan. Noin 60:tä prosenttia komission ennakkomaksuista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että talousarvion toteuttaminen on siirretty jäsenvaltioille (komissiolla on valvontatehtävä).

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Image 4

Merkittävimmät yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavat ennakkomaksut koskevat Euroopan aluekehitysrahastoa ja koheesiorahastoa (14,6 miljardia euroa). Tämä vastaa vuoden 2017 tasoa.

RAHOITUSVÄLINEET

RAHOITUSVÄLINEET

Seuraavat erät esitetään rahoitusvälineinä EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä:

| — | EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat on joko jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat ja velkapaperit) kattamaan tulevat vakuuteen perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin; |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat on joko jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat ja velkapaperit) kattamaan tulevat vakuuteen perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin;

| — | Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat: talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa takaukset vastapuolille, joiden rahoitus toteutetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta, jotka muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja – ks. liitetieto 4.1; sekä |
| --- | --- |

—

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat: talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa takaukset vastapuolille, joiden rahoitus toteutetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta, jotka muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja – ks. liitetieto 4.1; sekä

4.1

| — | Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto. |
| --- | --- |

—

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto.

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet

EU:n talousarviosta rahoitettavien, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys ja volyymi ovat kasvaneet vuosi vuodelta. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus. EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet ovat takausvälineitä, oman pääoman ehtoisia välineitä tai lainavälineitä – ks. yleiskatsaus rahoituskehyksittäin jäljempänä olevassa taulukossa. Näissä rahoitusvälineissä olevat omaisuuserät ovat joko käteisvaroja ja muita rahavaroja tai sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin ja velkapapereihin. Ne luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä.

EU:n talousarviosta rahoitettaviin rahoitusvälineisiin sisältyvät myytävissä olevat rahoitusvarat (vuoden lopun arvo):

Image 5

Seuraavissa taulukoissa esitetään yhteenveto EU:n talousarviosta rahoitettavista rahoitusvälineistä monivuotisissa rahoituskehyksissä ja niiden arvot 31. joulukuuta 2018:

| milj. euroa |
| --- |
| Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat | Varat (*8) | Velat (*9) | Annetut takaukset (*10) |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Länsi-Balkanin takausväline | 37 | (34) | — |
| | 37 | (34) | — |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE) | 165 | — | — |
| Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet) | 63 | (0) | — |
| MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille (SANAD) | 25 | — | — |
| Yritysten innovointirahasto – ENIF | 18 | — | — |
| Yritysten laajentumisrahasto – ENEF | 10 | — | — |
| Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke | 9 | — | — |
| | 290 | (0) | — |
| Yhteensä | 327 | (34) | — |
| Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020 | Varat | Velat | Annetut takaukset |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Horisontti 2020 – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu | 1 107 | (43) | (934) |
| Horisontti 2020 – InnovFin pk-yritysten takausjärjestelmä | 902 | (381) | (533) |
| Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI) | 598 | (2) | (579) |
| COSME lainatakausjärjestely | 310 | (613) | (2) |
| Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus (PF4EE) | 34 | (0) | (5) |
| Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline | 30 | (12) | — |
| SEMED MSME Financial Inclusion Programme (mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella) | 25 | — | (11) |
| Opintolainojen takausjärjestelmä | 14 | (1) | — |
| Itäisen kumppanuuden pk-yritysten rahoitusväline | 13 | (4) | (1) |
| Luonnonpääoman rahoitusjärjestely | 12 | (0) | (6) |
| Itäiseen kumppanuuteen kuuluva Women in Business ohjelma | 4 | — | (4) |
| Tuki Mongolian talouden monipuolistamiselle | 2 | — | — |
| Transferability & Convertibility (T&C) Facility (siirrettävyyttä ja muuntoa koskeva väline) | 1 | (1) | — |
| | 3 052 | (1 057 ) | (2 075 ) |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Horisontti 2020 puiteohjelma – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin pääomajärjestely | 368 | (10) | — |
| COSME (kasvuun tähtäävä pääomajärjestely) | 67 | (2) | — |
| EU:n eteläisten naapurimaiden riskipääomajärjestely | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 22 | — | — |
| Latinalaisen Amerikan investointiväline | 12 | — | — |
| Afrikan maatalous-, kauppa- ja investointirahasto | 11 | — | — |
| | 504 | (12) | — |
| Yhdistelmärahoitus: | | | |
| Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman (EaSI-ohjelma) takausjärjestely ja valmiuksien kehittäminen | 73 | (39) | — |
| EU:n pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue | 68 | (6) | — |
| Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite (ElectriFI) | 31 | — | — |
| Maatalouden rahoitusväline (AgriFI) | 10 | — | — |
| | 182 | (44) | — |
| Yhteensä | 3 738 | (1 113 ) | (2 075 ) |
| Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014 | Varat | Velat | Annetut takaukset |
| Takaus- ja riskinjakovälineet: | | | |
| Riskinjakorahoitusväline (RSFF) | 731 | (65) | (642) |
| CIP:hen sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä | 83 | (151) | — |
| Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP) | 32 | (31) | — |
| Pk-yritysten takausjärjestelmä | 7 | — | — |
| Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn takausjärjestelmä | 4 | (4) | — |
| | 857 | (251) | (642) |
| Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet: | | | |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki | 410 | (6) | — |
| Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely | 208 | — | — |
| Euroopan energiatehokkuusrahasto | 104 | — | — |
| Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto | 90 | (20) | — |
| Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusrahasto | 68 | — | — |
| Marguerite-rahasto | 43 | — | — |
| Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998 | 9 | (0) | — |
| Teknologian siirron pilottihankkeet | 0 | — | — |
| | 932 | (26) | — |
| Yhdistelmärahoitus: | | | |
| MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline) | 140 | (2) | — |
| Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI) | 120 | (2) | — |
| | 260 | (4) | — |
| Yhteensä | 2 049 | (281) | (642) |
| Kaikki yhteensä | 6 115 | (1 428 ) | (2 717 ) |

milj. euroa

Useampaa kuin yhtä monivuotista rahoituskehystä koskevat

Varat (*8)

*8

Velat (*9)

*9

Annetut takaukset (*10)

*10

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Länsi-Balkanin takausväline

37

(34)

—

37

37

(34)

(34)

—

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

165

—

—

Vihreän kasvun rahasto (itäiset lähialueet)

63

(0)

—

MENA -rahasto mikro- ja pk-yrityksille (SANAD)

25

—

—

Yritysten innovointirahasto – ENIF

18

—

—

Yritysten laajentumisrahasto – ENEF

10

—

—

Aasian velkarahastoon liittyvä mikrotaloushanke

9

—

—

290

290

(0)

(0)

—

Yhteensä

Yhteensä

327

327

(34)

(34)

—

Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020

Monivuotinen rahoituskehys 2014–2020

Varat

Varat

Velat

Velat

Annetut takaukset

Annetut takaukset

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Horisontti 2020 – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin laina- ja takauspalvelu

1 107

(43)

(934)

Horisontti 2020 – InnovFin pk-yritysten takausjärjestelmä

902

(381)

(533)

Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline (CEF DI)

598

(2)

(579)

COSME lainatakausjärjestely

310

(613)

(2)

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitus (PF4EE)

34

(0)

(5)

Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline

30

(12)

—

SEMED MSME Financial Inclusion Programme (mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella)

25

—

(11)

Opintolainojen takausjärjestelmä

14

(1)

—

Itäisen kumppanuuden pk-yritysten rahoitusväline

13

(4)

(1)

Luonnonpääoman rahoitusjärjestely

12

(0)

(6)

Itäiseen kumppanuuteen kuuluva Women in Business ohjelma

4

—

(4)

Tuki Mongolian talouden monipuolistamiselle

2

—

—

Transferability & Convertibility (T&C) Facility (siirrettävyyttä ja muuntoa koskeva väline)

1

(1)

—

3 052

3 052

(1 057 )

(1 057 )

(2 075 )

(2 075 )

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Horisontti 2020 puiteohjelma – InnovFin tutkimuksen ja innovoinnin pääomajärjestely

368

(10)

—

COSME (kasvuun tähtäävä pääomajärjestely)

67

(2)

—

EU:n eteläisten naapurimaiden riskipääomajärjestely

24

—

—

Climate Investor One

22

—

—

Latinalaisen Amerikan investointiväline

12

—

—

Afrikan maatalous-, kauppa- ja investointirahasto

11

—

—

504

504

(12)

(12)

—

Yhdistelmärahoitus:

Yhdistelmärahoitus:

Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman (EaSI-ohjelma) takausjärjestely ja valmiuksien kehittäminen

73

(39)

—

EU:n pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue

68

(6)

—

Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite (ElectriFI)

31

—

—

Maatalouden rahoitusväline (AgriFI)

10

—

—

182

182

(44)

(44)

—

Yhteensä

Yhteensä

3 738

3 738

(1 113 )

(1 113 )

(2 075 )

(2 075 )

Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014

Monivuotinen rahoituskehys ennen vuotta 2014

Varat

Varat

Velat

Velat

Annetut takaukset

Annetut takaukset

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Takaus- ja riskinjakovälineet:

Riskinjakorahoitusväline (RSFF)

731

(65)

(642)

CIP:hen sisältyvä pk-yritysten takausjärjestelmä

83

(151)

—

Yritysten monivuotinen ohjelma (MAP)

32

(31)

—

Pk-yritysten takausjärjestelmä

7

—

—

Eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn takausjärjestelmä

4

(4)

—

857

857

(251)

(251)

(642)

(642)

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Oman pääoman ehtoiset rahoitusvälineet:

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan sisältyvä kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki

410

(6)

—

Monivuotisen puiteohjelman pääomajärjestely

208

—

—

Euroopan energiatehokkuusrahasto

104

—

—

Energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto

90

(20)

—

Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusrahasto

68

—

—

Marguerite-rahasto

43

—

—

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä (ETF) 1998

9

(0)

—

Teknologian siirron pilottihankkeet

0

—

—

932

932

(26)

(26)

—

Yhdistelmärahoitus:

Yhdistelmärahoitus:

MEDA-ohjelma (Euro–Välimeri-kumppanuuteen kuuluva taloudellisen ja teknisen yhteistyön väline)

140

(2)

—

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline (ENPI)

120

(2)

—

260

260

(4)

(4)

—

Yhteensä

Yhteensä

2 049

2 049

(281)

(281)

(642)

(642)

Kaikki yhteensä

Kaikki yhteensä

6 115

6 115

(1 428 )

(1 428 )

(2 717 )

(2 717 )

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat

Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat

Komissio on perustanut takuurahastoja EIP-ryhmälle annettujen talousarviotakausten kattamiseksi (ks. konsolidoidun tilinpäätöksen liitetieto 4.1.1). Nämä takuurahastot rahoitetaan EU:n talousarviosta suoritetuilla maksuilla, jotta voidaan ylläpitää likviditeettipuskuria niiden potentiaalisten tappioiden varalta, joita voidaan joutua kattamaan takausten piiriin kuuluvien toimien osalta. Takuurahastoihin maksetut varat sijoitetaan rahoitusinstrumentteihin, kuten velkapapereihin ja käteis- ja määräaikaistalletuksiin. Komissiolla oli 31. joulukuuta 2018 rahoitusvaroja

4.1.1

| — | ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,5 miljardia euroa |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,5 miljardia euroa

| — | ESIR-takuurahastossa 5,5 miljardia euroa ja |
| --- | --- |

—

ESIR-takuurahastossa 5,5 miljardia euroa ja

| — | EKKR-takuurahastossa 0,3 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

EKKR-takuurahastossa 0,3 miljardia euroa.

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto

Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto

Komissio antaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten nojalla jäsenvaltioille ja kolmansille maille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja sen takaisinmaksu taataan EU:n talousarviosta.

Komissio, joka toimii EU:n puolesta, vastaa tällä hetkellä kolmesta pääasiallisesta lainaohjelmasta:

| — | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) |
| --- | --- |

—

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

| — | maksutaselainat ja |
| --- | --- |

—

maksutaselainat ja

| — | makrotaloudellinen rahoitusapu, jota voidaan myöntää lainoina. |
| --- | --- |

—

makrotaloudellinen rahoitusapu, jota voidaan myöntää lainoina.

EU:n antolainauksen rahoittamiseen tarvittavat varat hankitaan pääomamarkkinoilta tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä.

Joulukuun 31. päivään 2018 ERVM:n ja maksutaselainojen avulla rahoitusapuna myönnettyjen lainojen nimellisarvo oli:

| | | | miljardia euroa |
| --- | --- | --- | --- |
| | Maksutasetuki | ERVM (*11) | | YHTEENSÄ |
| | Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| Myönnetty yhteensä | 3,1 | 5,0 (*12) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Nostetut lainat 31.12.2018 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2018 | (2,2) | (4) | (6,2) | — | — | — | (6,2) |
| Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2018 | 0,7 | 1 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

miljardia euroa

miljardia euroa

Maksutasetuki

ERVM (*11)

*11

YHTEENSÄ

Latvia

Romania

Yhteensä

Irlanti

Portugali

Yhteensä

Myönnetty yhteensä

3,1

5,0 (*12)

*12

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Nostetut lainat 31.12.2018

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Takaisin maksetut lainat yhteensä 31.12.2018

(2,2)

(4)

(6,2)

—

—

—

(6,2)

Takaisin maksamatta oleva määrä 31.12.2018

0,7

1

1,7

22,5

24,3

46,8

48,5

ERVM

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) perustettiin antamaan rahoitustukea kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joille poikkeukselliset tapahtumat ovat kyseisistä jäsenvaltioista riippumattomista syistä aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa tällaisia häiriöitä. ERVM:ää käytettiin uudistusten toteuttamiseen sidotun rahoitusavun myöntämiseen Irlannille ja Portugalille vuosina 2011–2014.

Ohjelman voimassaolo on päättynyt, minkä vuoksi lisälainoja ei voida nostaa. Mekanismia käytetään kuitenkin erityisiä tehtäviä varten, kuten Irlannin ja Portugalin lainojen maksuajan pidennykseen ja siltarahoitukseen.

ERVM-ohjelman pääkohdat ovat:

Irlanti

| — | Irlanti pyysi joulukuussa 2010 ERVM:stä myönnetyn 22,5 miljardin euron kokonaismäärän maksamista. Määrä maksettiin kahdeksassa erässä tammikuun 2011 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana; |
| --- | --- |

—

Irlanti pyysi joulukuussa 2010 ERVM:stä myönnetyn 22,5 miljardin euron kokonaismäärän maksamista. Määrä maksettiin kahdeksassa erässä tammikuun 2011 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana;

| — | Irlannilla on mahdollisuus pidentää ERVM-lainojen maksuaikaa lainojen keskimääräisen painotetun erääntymisajan pidentämisen perusteella 19,5 vuoteen, josta neuvosto päätti vuonna 2013; |
| --- | --- |

—

Irlannilla on mahdollisuus pidentää ERVM-lainojen maksuaikaa lainojen keskimääräisen painotetun erääntymisajan pidentämisen perusteella 19,5 vuoteen, josta neuvosto päätti vuonna 2013;

| — | Irlannin oli määrä maksaa takaisin 3,4 miljardia euroa huhtikuussa 2018 ja 0,5 miljardia euroa lokakuussa 2018. Irlanti pyysi maksuajan pidennystä, ja tarvittavat määrät myönnettiin ja rahoitettiin ottamalla lainaa markkinoilta vuonna 2018. Uudet määrät erääntyvät kahdessa erässä (2,4 miljardia euroa vuonna 2025 ja 1,5 miljardia euroa vuonna 2033). |
| --- | --- |

—

Irlannin oli määrä maksaa takaisin 3,4 miljardia euroa huhtikuussa 2018 ja 0,5 miljardia euroa lokakuussa 2018. Irlanti pyysi maksuajan pidennystä, ja tarvittavat määrät myönnettiin ja rahoitettiin ottamalla lainaa markkinoilta vuonna 2018. Uudet määrät erääntyvät kahdessa erässä (2,4 miljardia euroa vuonna 2025 ja 1,5 miljardia euroa vuonna 2033).

Portugali

| — | Portugali on pyytänyt 24,3 miljardia ERVM:stä toukokuussa 2011 myönnetystä yhteensä 26 miljardista eurosta. Määrä maksettiin seitsemässä erässä toukokuun 2011 ja marraskuun 2014 välisenä aikana. Portugalin oli määrä maksaa takaisin 0,6 miljardia euroa lokakuussa 2018, mutta Portugali pyysi Irlannin tapaan maksuajan pidennystä ja laina rahoitettiin uudelleen markkinoilta siten, että uusi erääntymispäivä on vuonna 2033. |
| --- | --- |

—

Portugali on pyytänyt 24,3 miljardia ERVM:stä toukokuussa 2011 myönnetystä yhteensä 26 miljardista eurosta. Määrä maksettiin seitsemässä erässä toukokuun 2011 ja marraskuun 2014 välisenä aikana. Portugalin oli määrä maksaa takaisin 0,6 miljardia euroa lokakuussa 2018, mutta Portugali pyysi Irlannin tapaan maksuajan pidennystä ja laina rahoitettiin uudelleen markkinoilta siten, että uusi erääntymispäivä on vuonna 2033.

MAKSUTASELAINAT

MAKSUTASELAINAT

Maksutaselainojen rahoitusapuohjelma on suunnattu maksutaseensa osalta vaikeuksissa oleville tai vaikeuksien uhasta kärsiville euroalueen ulkopuolisille maille. Maksutaselainojen rahoitusapu toteutetaan keskipitkän ajan lainoina, joiden ehtona on ongelmien taustalla olevien taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen suunniteltujen toimien toteuttaminen. EU:n maksutaseapua tarjotaan tavallisesti yhteistyössä IMF:n ja muiden kansainvälisten laitosten tai valtioiden kanssa.

EU:n keskipitkän aikavälin rahoitustukea koskeva järjestely (maksutasejärjestely) otettiin uudelleen käyttöön marraskuussa 2008 Unkarin tukemiseksi ja sen jälkeen vuoden 2009 tammi- ja toukokuussa Latvian ja Romanian markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi. Määrärahoja sidottiin yhteensä 14,6 miljardia euroa. Unkarille myönnettyjen maksutaselainojen rahoitusapuohjelma päättyi 2010, ja lainat on maksettu takaisin kokonaisuudessaan vuonna 2016. Latvian ja Romanian rahoitusapuohjelmat puolestaan päättyivät vuonna 2012, minkä vuoksi lisäeriä ei voida nostaa.

Lisäksi Romanialle myönnetyt kaksi ennalta varautuvan rahoitusavun ohjelmaa päättyivät vuosina 2013 ja 2015. Romania ei nostanut näitä lainoja ohjelmien voimassaoloaikana.

Tärkeimmät kohdat ovat seuraavat:

| — | Maksutaselainojen edunsaajamaat ovat vuoden 2018 aikana maksaneet ajallaan ja kokonaisuudessaan takaisin 1,45 miljardia euroa, josta 1,35 miljardia euroa liittyi Romanian maksamaan pääoman lyhennykseen. Loput määrästä oli korkoja; |
| --- | --- |

—

Maksutaselainojen edunsaajamaat ovat vuoden 2018 aikana maksaneet ajallaan ja kokonaisuudessaan takaisin 1,45 miljardia euroa, josta 1,35 miljardia euroa liittyi Romanian maksamaan pääoman lyhennykseen. Loput määrästä oli korkoja;

| — | vuoden 2018 lopussa maksamatta oleva määrä on yhteensä 1,7 miljardia euroa. Tästä 0,7 miljardia koskee Latviaa ja 1 miljardi euroa Romaniaa. |
| --- | --- |

—

vuoden 2018 lopussa maksamatta oleva määrä on yhteensä 1,7 miljardia euroa. Tästä 0,7 miljardia koskee Latviaa ja 1 miljardi euroa Romaniaa.

MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSAPU

MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSAPU

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline, josta myönnetään maksutasetukea EU:n ulkopuolisille kumppanimaille, joilla on maksutasetta koskeva kriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän/pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten yhdistelmästä, ja sitä voivat saada vain IMF:n ohjelman piirissä olevat maat.

Joulukuun 31. päivään 2018 makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmasta mennessä myönnettyjen lainojen nimellisarvo oli 4,4 miljardia euroa.

1.4   VELAT

VELAT

Taseen vastattavaa-puoli koostuu pääasiassa neljästä erästä: i) eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, ii) lainat, iii) muut lyhytaikaiset velat kolmansille ja iv) menojäämät.

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

Image 6

Velat olivat 31. joulukuuta 2018 yhteensä 235,9 miljardia euroa, eli ne pysyivät samalla tasolla kuin edellisenä vuonna.

Keskeiset muutokset liittyivät seuraaviin:

| — | Lyhytaikaiset velat vähenivät 6,8 miljardia euroa, koska omiin varoihin liittyvät jäsenvaltioille maksettavat määrät (eli EU:n talousarvioon suoritetut rahoitusosuudet, jotka palautetaan jäsenvaltioille vuoden lopussa lisätalousarvion mukaisesti) pienenivät. Jäsenvaltiot maksoivat vuonna 2018 ylimääräisiä rahoitusosuuksia. |
| --- | --- |

—

Lyhytaikaiset velat vähenivät 6,8 miljardia euroa, koska omiin varoihin liittyvät jäsenvaltioille maksettavat määrät (eli EU:n talousarvioon suoritetut rahoitusosuudet, jotka palautetaan jäsenvaltioille vuoden lopussa lisätalousarvion mukaisesti) pienenivät. Jäsenvaltiot maksoivat vuonna 2018 ylimääräisiä rahoitusosuuksia.

| — | Rahoitusvelat vähenivät hieman (1 miljardi euroa) pääasiassa sen vuoksi, että Romanialle maksutasejärjestelyn puitteissa myönnetyn lainan rahoittamiseksi otetut lainat (1,35 miljardia euroa) maksettiin takaisin. |
| --- | --- |

—

Rahoitusvelat vähenivät hieman (1 miljardi euroa) pääasiassa sen vuoksi, että Romanialle maksutasejärjestelyn puitteissa myönnetyn lainan rahoittamiseksi otetut lainat (1,35 miljardia euroa) maksettiin takaisin.

| — | Edellä mainittuja vähennyksiä supisti kuitenkin 7,3 miljardin euron lisäys työsuhde-etuuksiin liittyvissä veloissa. |
| --- | --- |

—

Edellä mainittuja vähennyksiä supisti kuitenkin 7,3 miljardin euron lisäys työsuhde-etuuksiin liittyvissä veloissa.

Muut vastattavaa-puolen kohdat pysyivät yleisesti vakaina. Pitkäaikaiset rahoitusvelat (ottolainaus) lisääntyivät, kun taas lyhytaikaiset rahoitusvelat vähenivät pitkäaikaisten rahoitusvelkojen lisäystä vastaavalla määrällä. Tämä liittyy ERVM-velan uudelleenjärjestelyyn Irlannin (3,9 miljardia euroa) ja Portugalin (0,6 miljardia euroa) osalta.

Saadut ja taseessa muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut ja taseessa muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Image 7

Nettovarat

Nettovarat

Vaikka velkoja on enemmän kuin varoja, EU:n toimielimet ja elimet eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa, vaan tietyt velat maksetaan tulevista vuotuisista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti kuluvana vuonna, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta seuraavan vuoden tai sen jälkeisten vuosien talousarvioista. Niihin liittyvät tulot kirjataan vasta tulevina vuosina. Suurimmat tällaiset määrät liittyvät maataloustukirahaston toimintaan (näistä määristä suurin osa maksetaan yleensä seuraavan vuoden ensimmäisellä neljänneksellä) ja työsuhde-etuuksiin (maksetaan seuraavien yli 30 vuoden aikana).

2.   RISKIEN JA EPÄVARMUUSTEKIJÖIDEN HALLINTA EU:N TALOUSARVIOTA TOTEUTETTAESSA

2.1   MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ

MAKROTALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ

Unionin makrotaloudellinen ympäristö (33) vaikuttaa EU:n jäsenvaltioiden kykyyn täyttää rahoitusvelvoitteensa EU:n toimielimiä ja elimiä kohtaan ja siten myös EU:n kykyyn jatkaa EU:n toimintapolitiikan täytäntöönpanoa.

33

Euroopan talous kasvoi kuudetta vuotta peräkkäin vuonna 2018. Kasvuaste oli kuitenkin odotettua alhaisempi varsinkin vuoden toisella puoliskolla. Tähän vaikuttivat sekä sisäiset että ulkoiset tekijät. Sisäisiä tekijöitä olivat muun muassa eurooppalaisen teollisuustuotannon (erityisesti autoteollisuuden) häiriöt vuoden kolmannella neljänneksellä sekä sosiaaliset jännitteet ja finanssipoliittinen epävarmuus joissakin jäsenvaltioissa. Tärkeimpiä ulkoisia tekijöitä olivat kauppapolitiikkaan liittyvän epävarmuuden kasvu erityisesti Yhdysvaltojen ja Kiinan välisessä kauppapolitiikassa sekä maailmanlaajuisen teollisuustuotannon laskusuuntaus, jonka vuoksi maailmankaupan kasvu heikkeni. Tämä vaikutti erityisesti euroalueeseen.

Tästä kehityksestä huolimatta EU:n talouden perustekijät ovat pysyneet vahvoina, ja kahden seuraavan vuoden aikana talouden odotetaan edelleen kasvavan, joskin hieman aiempaa hitaammin.

Euroalueen ja EU:n BKT:n arvioidaan kasvaneen 1,9 prosenttia vuonna 2018. Euroalueen BKT:n ennustetaan kasvavan 1,3 prosenttia vuonna 2019 ja 1,6 prosenttia vuonna 2020. Vastaavasti EU:n BKT:n ennustetaan kasvavan 1,5 prosenttia vuonna 2019 ja 1,7 prosenttia vuonna 2020.

Kokonaisinflaatio oli vuonna 2018 keskimäärin 1,7 prosenttia, kun se vuonna 2017 oli 1,5 prosenttia. Öljyn hintaa koskevat oletukset vuodelle 2019 ja vuodelle 2020 ovat nyt alhaisemmat kuin syksyllä 2018, ja euroalueen inflaation ennustetaan hidastuvan 1,4 prosenttiin vuonna 2019 ja sen jälkeen hieman kiihtyvän 1,5 prosenttiin vuonna 2020. Koko EU:ssa inflaation ennustetaan olevan tänä vuonna keskimäärin 1,6 prosenttia ja sen jälkeen kiihtyvän 1,8 prosenttiin vuonna 2020.

Euroalueen työmarkkinatilanne parani edelleen vuoden 2018 kolmella ensimmäisellä neljänneksellä. Työssäkäyvien määrä nousi korkeimmalle koskaan mitatulle tasolle euroalueella vuoden 2018 kolmannella neljänneksellä. Joulukuussa 2018 euroalueen työttömyysaste oli 7,9 prosenttia, eli se oli pienimmillään lokakuun 2008 jälkeen.

Talousnäkymiin liittyvät riskit ovat edelleen merkittäviä, koska kaupan jännitteet ja niiden epävarma kehitys aiheuttavat yhä huolta. Yhdysvalloissa voi tapahtua äkillisiä finanssipolitiikan muutoksia. Kiinan talous saattaa hidastua odotettua jyrkemmin. Maailmanlaajuiset rahoitusmarkkinat ja monet kehittyvien talouksien markkinat ovat haavoittuvia riskinottohalun ja kasvuodotusten äkillisille muutoksille. EU:ssa sisäiset tekijät saattavat olla odotettua pitkäkestoisempia ja brexit aiheuttaa edelleen epävarmuutta.

Myönteistä on kuitenkin se, että edelleen suotuisat työmarkkinaolosuhteet saattavat lisätä kotimaista kysyntää ja EU:n rahoituksen laajempi käyttö vastaanottajamaissa voi saada aikaan lisäinvestointeja. Maailman BKT:n näkymät pysyvät vakaina, ja sen odotetaan kasvavan 3,8 prosenttia kahden seuraavan vuoden aikana.

2.2   TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

Rahoitusapuohjelmiin liittyvä EU:n otto- ja antolainaus toteutetaan talousarvion ulkopuolella. Hankitut varat lainataan edelleen lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta rahoitusvälineiden velanhoidosta vastaa kuitenkin EU, millä varmistetaan, että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisesti ja ajoissa. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että otetut lainat maksetaan takaisin myös lainansaajan ollessa maksukyvytön.

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n jäsenvaltiot (talousarvioon kohdistuvat ehdolliset velat). EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetut lainat katetaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitetusta takuurahastosta. Jos lainan saanut jäsenvaltio laiminlyö takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

Lainapaketin kokonaismäärä, nostoerien määrä ja (keskimääräinen) enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja lainansaajavaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, etenkin lainaerien takaisinmaksun eräpäivistä. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu EU:n ja IMF:n yhteisen rahoitusavun tapauksessa sovittujen poliittisten ehtojen täyttämisestä. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoitustoimien aikatauluun. Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 3–30 vuotta.

Seuraavassa taulukossa esitetään suunniteltu nimellismääräinen takaisinmaksuaikataulu maksamatta oleville ERVM- ja maksutaselainoille 31. joulukuuta 2018:

| miljardia euroa |
| --- |
| | Maksutasetuki | ERVM | YHTEENSÄ |
| Latvia | Romania | Yhteensä | Irlanti | Portugali | Yhteensä |
| 2019 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Yhteensä | 0,7 | 1,0 | 1,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 48,5 |

miljardia euroa

Maksutasetuki

ERVM

YHTEENSÄ

Latvia

Romania

Yhteensä

Irlanti

Portugali

Yhteensä

2019

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Yhteensä

Yhteensä

0,7

0,7

1,0

1,0

1,7

1,7

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

48,5

48,5

Valtioiden väliset rahoituksenvakautusmekanismit (Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV) ja Euroopan vakausmekanismi (EVM)) eivät kuulu EU:n perussopimuksen soveltamisalaan, joten niitä ole sisällytetty EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen.

2.3   TALOUSARVIOTAKAUKSET

TALOUSARVIOTAKAUKSET

EU on antanut EIP-ryhmälle takaukset EU:n ulkopuolella myönnetyille lainoille sekä ESIR-takauksella katetuille vieraan ja oman pääoman ehtoisille toimenpiteille. EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa esitetään edellä mainittuja takauksia vastaavat ehdolliset velat 31. joulukuuta 2018 (ks. liitetieto 4.1.1). Olemassa olevia velvoitteita koskevat määrät kirjataan tilinpäätöksessä varauksiin (ks. konsolidoidun tilinpäätöksen liitetieto 2.10). Lieventääkseen EU:n talousarvioon kohdistuvaa riskiä, joka voisi aiheutua EIP-ryhmän vaatiessa vakuuteen perustuvaa maksua, EU on perustanut antamiaan vakuuksia varten erilliset takuurahastot, jotka ovat ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto ja ESIR-takuurahasto.

4.1.1

2.10

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta siten, että se kattaa 9 prosenttia EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvista, takauksen saaneista kolmansille maille myönnetyistä lainoista vuoden lopussa. Takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2018 yhteensä 2,5 miljardia euroa. Summalla katetaan rahaston kokonaisvastuut, jotka muodostuvat 20,7 miljardin euron nostetuista lainoista.

ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa vuonna 2016. Muutetun ESIR-asetuksen (asetus (EU) 2017/2396) mukaisesti ESIR-rahaston EU-takauksien enimmäismäärää korotettiin 26 miljardiin euroon (alkuperäisestä 16 miljardista eurosta) ja takuurahaston osuus EU:n koko takausvastuusta laski 35 prosenttiin (alkuperäisestä 50 prosentista). Tämän vuoksi ESIR-takuurahaston odotetaan nyt kasvavan kaikkiaan 9,1 miljardiin euroon. Vuonna 2018 ESIR-sopimusta muutettiin tarkistetun ESIR-asetuksen mukaisesti. ESIR-takuurahaston kokonaisvarat 31. joulukuuta 2018 olivat 5,5 miljardia euroa, ja ne kattavat 15,8 miljardin euron osuuden maksetuista määristä muodostuvasta kokonaisvastuusta.

EKKR-asetuksen (asetus (EU) 2017/1601) mukaisesti on perustettu uusi takuurahasto eli EKKR-takuurahasto. Ensimmäiset EU:n talousarvion rahoitusosuudet rahastoon suoritettiin vuonna 2018, mutta yhtään takaussopimusta ei ollut voimassa 31. joulukuuta 2018.

2.4   UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 OHJELMA)

UUSIEN OSALLISTUJIEN VARANTO (NER 300 OHJELMA)

NER 300 rahaston varat saadaan rahaksi muunnetuista päästökauppajärjestelmän päästöoikeuksista. Se kuuluu jäsenvaltioille, jotka käyttävät varoja innovatiivisten vähähiilistä energiaa koskevien demonstrointihankkeiden rahoittamiseen. Komissio hallinnoi ohjelmaa jäsenvaltioiden puolesta, ja EIP vastaa NER 300 rahaston omaisuudenhoidosta ja toimii teknisenä neuvonantajana komission kanssa tekemänsä yhteistyösopimuksen mukaisesti. Koska sen paremmin päästöoikeuksista saatavat tulot kuin rahoitettujen hankkeiden menot eivät kuulu EU:n talousarvioon, näitä määriä ei merkitä EU:n kirjanpitoon.

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT (34)

34

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA | 105 |
| --- | --- |

| BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT | 106 |
| --- | --- |

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT | 109 |
| --- | --- |

| 1. | EU:N TALOUSARVIOKEHYS | 109 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020 | 109 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT) | 110 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | VUOTUINEN TALOUSARVIO | 110 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | TULOT | 111 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN | 112 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS | 113 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | EU:N VUODEN 2018 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN – YHTEENVETO | 114 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | TULOT | 114 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | MENOT | 115 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 116 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA | 116 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN | 117 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET | 117 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 118 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 120 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 121 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 122 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET | 123 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 129 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 136 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET | 142 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 148 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN | 153 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 153 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 154 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 155 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN | 156 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | TALOUSARVIOTULOT | 156 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN | 157 |
| --- | --- | --- |

6.2.

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| milj. euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2018 | 2017 |
| Varainhoitovuoden tulot | 1.1 | 159 318 | 139 691 |
| Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista | 1.2 | (154 833 ) | (135 764 ) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | 1.3 | (1 675 ) | (1 796 ) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 1.4 | 106 | 40 |
| Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset | 1.5 | (1 114 ) | (1 450 ) |
| Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | 1.6 | (1) | (166) |
| Talousarvion toteutuma | | 1 802 | 555 |

milj. euroa

Liitetieto

2018

2017

Varainhoitovuoden tulot

1.1

159 318

139 691

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

1.2

(154 833 )

(135 764 )

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

1.3

(1 675 )

(1 796 )

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

1.4

106

40

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset

1.5

(1 114 )

(1 450 )

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

1.6

(1)

(166)

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

1 802

1 802

555

555

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se vuoden 2019 maksuosuuksista. Toteutuma lasketaan Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä 26 päivänä toukokuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 (35) 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lisätietoja asiasta esitetään kohdassa ”Talousarvion toteutuman laskeminen”.

35

| 1.1 | Varainhoitovuoden tulot: ks. taulukko 3.1 ”Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta”, sarake 8 ”Tuotot yhteensä”. |
| --- | --- |

1.1

Varainhoitovuoden tulot: ks. taulukko 3.1 ”Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta”, sarake 8 ”Tuotot yhteensä”.

| 1.2 | Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista: ks. taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 2 ”Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista” ja sarake 4 ”Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista”. |
| --- | --- |

1.2

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista: ks. taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 2 ”Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista” ja sarake 4 ”Käyttötarkoitukseen sidotuista tuloista”.

| 1.3 | Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat: ks. taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 7 ”Automaattisesti siirtyneet” ja sarake 8 ”Päätöksellä siirretyt”. |
| --- | --- |

1.3

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat: ks. taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 7 ”Automaattisesti siirtyneet” ja sarake 8 ”Päätöksellä siirretyt”.

| 1.4 | Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu: kohdassa otetaan huomioon maksumäärärahojen (automaattisesti siirtyneet ja päätöksellä siirretyt) määrä edellisen vuoden lopussa ja kuluvan vuoden ”edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut”, kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 3. |
| --- | --- |

1.4

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu: kohdassa otetaan huomioon maksumäärärahojen (automaattisesti siirtyneet ja päätöksellä siirretyt) määrä edellisen vuoden lopussa ja kuluvan vuoden ”edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut”, kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 3.

| 1.5 | Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset vuoden lopussa: vähennetään käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrästä edellisen vuoden lopussa (plus) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä kuluvan vuoden lopussa (kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 9 – miinus). Erotuksen avulla saadaan selville käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen nettomuutos kuluvana varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

1.5

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset vuoden lopussa: vähennetään käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrästä edellisen vuoden lopussa (plus) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä kuluvan vuoden lopussa (kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 9 – miinus). Erotuksen avulla saadaan selville käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen nettomuutos kuluvana varainhoitovuonna.

| 1.6 | Valuuttakurssierot sisältävät realisoituneet ja realisoitumattomat valuuttakurssierot. |
| --- | --- |

1.6

Valuuttakurssierot sisältävät realisoituneet ja realisoitumattomat valuuttakurssierot.

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

Talousarvion tulot

Talousarvion tulot

| milj. euroa |
| --- |
| | | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Vahvistetut saamiset | Tulot |
| 1 | Omat varat | 142 832 | 142 364 | 142 373 | 142 330 |
| | 11 – Sokerimaksut | — | (93) | (85) | (85) |
| | 12 – Tullimaksut | 22 844 | 20 165 | 20 360 | 20 317 |
| | 13 – Arvonlisävero | 17 250 | 17 149 | 17 133 | 17 133 |
| | 14 – BKTL-varat | 102 739 | 105 143 | 104 979 | 104 979 |
| | 15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely | — | — | (19) | (19) |
| | 16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys | — | — | 6 | 6 |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 556 | 581 | 581 |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 547 | 1 547 | 1 552 | 1 542 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 45 | 45 | 583 | 563 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 110 | 110 | 13 346 | 12 777 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 115 | 115 | 14 592 | 1 473 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 6 | 6 | 39 | 39 |
| 9 | Sekalaiset tulot | 25 | 25 | 24 | 13 |
| | Yhteensä | 144 681 | 144 768 | 173 090 | 159 318 |

milj. euroa

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Vahvistetut saamiset

Tulot

1

Omat varat

142 832

142 364

142 373

142 330

11 – Sokerimaksut

11 – Sokerimaksut

—

(93)

(93)

(85)

(85)

(85)

(85)

12 – Tullimaksut

12 – Tullimaksut

22 844

22 844

20 165

20 165

20 360

20 360

20 317

20 317

13 – Arvonlisävero

13 – Arvonlisävero

17 250

17 250

17 149

17 149

17 133

17 133

17 133

17 133

14 – BKTL-varat

14 – BKTL-varat

102 739

102 739

105 143

105 143

104 979

104 979

104 979

104 979

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

—

—

(19)

(19)

(19)

(19)

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

—

—

6

6

6

6

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

556

581

581

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 547

1 547

1 552

1 542

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

45

45

583

563

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

110

110

13 346

12 777

7

Viivästyskorot ja sakot

115

115

14 592

1 473

8

Otto- ja antolainaus

6

6

39

39

9

Sekalaiset tulot

25

25

24

13

Yhteensä

Yhteensä

144 681

144 681

144 768

144 768

173 090

173 090

159 318

159 318

Talousarviomenot: sitoumukset monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

Talousarviomenot: sitoumukset monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä
  olevat määrärahat
  yhteensä | Tehdyt sitoumukset |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 77 534 | 77 532 | 89 649 | 87 357 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 22 001 | 22 000 | 25 864 | 23 773 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 55 532 | 55 532 | 63 785 | 63 585 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59 285 | 59 239 | 62 419 | 60 560 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 235 | 43 233 | 45 284 | 44 364 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 493 | 3 492 | 4 015 | 3 855 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 9 569 | 10 379 | 11 448 | 11 062 |
| 5 | Hallinto | 9 666 | 9 666 | 10 508 | 10 124 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 015 | 4 015 | 4 465 | 4 280 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 567 | 388 | 429 | 180 |
| | Yhteensä | 160 114 | 160 696 | 178 468 | 173 139 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä

olevat määrärahat

yhteensä

Tehdyt sitoumukset

1

Älykäs ja osallistava kasvu

77 534

77 532

89 649

87 357

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

22 001

22 001

22 000

22 000

25 864

25 864

23 773

23 773

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

55 532

55 532

55 532

55 532

63 785

63 785

63 585

63 585

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59 285

59 239

62 419

60 560

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 235

43 235

43 233

43 233

45 284

45 284

44 364

44 364

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 493

3 492

4 015

3 855

4

Globaali Eurooppa

9 569

10 379

11 448

11 062

5

Hallinto

9 666

9 666

10 508

10 124

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 015

4 015

4 015

4 015

4 465

4 465

4 280

4 280

6

Korvaukset

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

567

388

429

180

Yhteensä

Yhteensä

160 114

160 114

160 696

160 696

178 468

178 468

173 139

173 139

Talousarviomenot: maksut monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

Talousarviomenot: maksut monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä
  olevat määrärahat
  yhteensä | Suoritetut maksut |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 66 624 | 66 733 | 80 917 | 75 876 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 20 097 | 20 155 | 25 073 | 21 408 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 46 527 | 46 578 | 55 844 | 54 468 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 56 084 | 56 241 | 59 648 | 58 046 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 189 | 43 180 | 45 436 | 44 310 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 2 981 | 3 013 | 3 305 | 3 108 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 8 906 | 8 813 | 10 788 | 9 519 |
| 5 | Hallinto | 9 666 | 9 667 | 11 355 | 9 944 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 015 | 4 015 | 4 963 | 4 140 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 420 | 302 | 340 | 180 |
| | Yhteensä | 144 681 | 144 768 | 166 353 | 156 673 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä

olevat määrärahat

yhteensä

Suoritetut maksut

1

Älykäs ja osallistava kasvu

66 624

66 733

80 917

75 876

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

20 097

20 097

20 155

20 155

25 073

25 073

21 408

21 408

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

46 527

46 527

46 578

46 578

55 844

55 844

54 468

54 468

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

56 084

56 241

59 648

58 046

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 189

43 189

43 180

43 180

45 436

45 436

44 310

44 310

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

2 981

3 013

3 305

3 108

4

Globaali Eurooppa

8 906

8 813

10 788

9 519

5

Hallinto

9 666

9 667

11 355

9 944

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 015

4 015

4 015

4 015

4 963

4 963

4 140

4 140

6

Korvaukset

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

420

302

340

180

Yhteensä

Yhteensä

144 681

144 681

144 768

144 768

166 353

166 353

156 673

156 673

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

1.   EU:N TALOUSARVIOKEHYS

Talousarviokirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä. Unionin yleisessä talousarviossa vahvistetaan vuosittain unionin tulot ja menot. Siinä noudatetaan monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä ja muita kyseiseen kehykseen sisältyviä säännöksiä sekä kyseisen kehyksen mukaisesti hyväksyttyjä monivuotisia ohjelmia koskevia säädöksiä.

1.1   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

| milj. euroa |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu |

milj. euroa

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

1a.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio |
| --- | --- |

1b.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat |
| --- | --- |

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

4.

Globaali Eurooppa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivinen varaus |
| --- | --- |

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erityisrahoitusvälineet |
| --- | --- |

9.

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

—

—

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksumäärärahat yhteensä

Maksumäärärahat yhteensä

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

Edellä olevassa taulukossa on esitetty monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset enimmäismäärät käyvin hinnoin. Varainhoitovuosi 2018 oli vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen viides vuosi. Maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä vuonna 2018 oli 159 514 miljoonaa euroa, eli 1,02 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon. Vastaava maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 154 565 miljoonaa euroa, eli 0,98 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon.

Monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 varten on sovittu uudet joustavuussäännökset. Yksi uusista säännöksistä antaa mahdollisuuden siirtää maksumäärärahojen enimmäismäärään sisältyvä käyttämätön liikkumavara seuraaville vuosille. Siirto tapahtuu maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran kautta osana monivuotisen rahoituskehyksen seuraavaa vuotta koskevaa teknistä mukautusta. Vuonna 2016 käyttämättä jääneet määrärahat (13 991 miljoonaa euroa käypinä hintoina) ja vuonna 2017 käyttämättä jääneet määrärahat (16 414 miljoonaa euroa käypinä hintoina) siirrettiin tämän vuoksi varainhoitovuosille 2018–2020 ja varainhoitovuosien 2016–2020 enimmäismääriin tehtiin tämän edellyttämät mukautukset – ks. edellä mainittu monivuotisen rahoituskehyksen vuotta 2018 koskeva tekninen mukautus ja vuotta 2019 koskeva tekninen mukautus (COM(2018) 282, 23. toukokuuta 2018).

Komissio antoi 23. toukokuuta 2018 tiedonannon varainhoitovuotta 2019 koskevan rahoituskehyksen mukautuksesta BKTL:n muutosten mukaisesti (EKT 2010) (COM(2018) 282, 23. toukokuuta 2018).

Seuraavassa selitetään monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeet:

Otsake 1 - Älykäs ja osallistava kasvu

Otsake 1 - Älykäs ja osallistava kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| 1a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

1a

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot.

| 1b | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1b

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka ja ympäristötoimet, erityisesti Life + ohjelma.

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsakkeella 3 (turvallisuus ja kansalaisuus) otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n erityistehtävät näillä aloilla.

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, mukaan lukien kehitysyhteistyö, humanitaarinen apu sekä liittymistä valmistelevat ja naapuruuspolitiikan välineet. EKR ei ole osa monivuotista rahoituskehystä, koska se on EU:n talousarvion ulkopuolella.

Otsake 5 – Hallinto

Otsake 5 – Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Hallintokustannukset muodostavat kaikki menot muilla toimielimillä kuin komissiolla.

Otsake 6 – Korvaukset

Otsake 6 – Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä on käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamat maksut ja niiden unionin talousarviosta saama rahoitus.

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

EU voi joustomekanismien ansiosta ottaa käyttöön varoja, joita se tarvitsee voidakseen reagoida ennakoimattomiin tapahtumiin, kuten kriiseihin ja hätätilanteisiin. Joustomekanismien soveltamisala ja määrärahat ja niiden käyttämisessä noudatettavat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa ja toimielinten välisessä sopimuksessa. Tämänhetkisessä tilanteessa, jossa menoja pyritään supistamaan, joustomekanismeilla varmistetaan lisäksi, että talousarviolla voidaan vastata painopisteiden muutoksiin ja näin varmistaa, että jokainen euro käytetään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Suurin osa joustomekanismeista on sen vuoksi pidetty monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella, ja niiden mukainen rahoitus voidaan ottaa käyttöön, vaikka menojen enimmäismäärät ylittyisivät.

1.2   MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT)

MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT)

Monivuotisen rahoituskehyksen otsikot jaetaan edelleen yksityiskohtaisempiin alaotsikoihin, jotka vastaavat tärkeimpiä meno-ohjelmia (esim. Horisontti 2020 ja Erasmus+). Talousarvion toteutuksen oikeusperustat hyväksytään ohjelmatasolla. Ohjelmat ovat yleisesti käytössä oleva toteutusta ja tuloksia koskeva raportointirakenne. Ohjelmakohtaiset taulukot sisältyvät talousarvion toteuttamiskertomukseen (ks. taulukot 4.6–4.10 jäljempänä).

4.6–4.10

1.3   VUOTUINEN TALOUSARVIO

VUOTUINEN TALOUSARVIO

Komissio laatii joka vuosi arvion kaikkien toimielinten tuloista ja menoista ja tekee budjettivallan käyttäjälle talousarvioesityksen. Neuvosto vahvistaa tämän talousarvioesityksen pohjalta kantansa, josta se käy tämän jälkeen neuvotteluja parlamentin kanssa. Kun neuvottelut on saatu päätöksen, parlamentin puhemies toteaa, että yhteinen teksti on lopullisesti hyväksytty, minkä jälkeen talousarvion toteuttaminen voidaan aloittaa. Asianomaisen vuoden aikana hyväksytään lisätalousarvioita. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävä.

Talousarvion rakenteessa komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

| — | maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään; |
| --- | --- |

—

maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään;

| — | maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

Tilinpäätöksessä rahoitus on jaettu kahteen pääluokkaan seuraavasti:

| — | lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat sekä |
| --- | --- |

—

lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat sekä

| — | lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:






  — | edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle); ja |
| --- | --- | --- |

—

lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:

—

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle); ja

| — | käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin. |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin.

Käytettävissä olevat määrärahat saadaan kaikista edellä mainituista rahoituslähteistä.

1.4   TULOT

TULOT

1.4.1   
  Omista varoista saatavat tulot

Omista varoista saatavat tulot

Suurin osa tuloista saadaan omista varoista, jotka muodostuvat seuraavista luokista:

| 1) | Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin +/-14 prosenttia. |
| --- | --- |

1)

Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä noin +/-14 prosenttia.

| 2) | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: alv-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä 12 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: alv-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä 12 prosenttia.

| 3) | Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä +/-74 prosenttia. |
| --- | --- |

3)

Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä +/-74 prosenttia.

Omien varojen jakautumisessa noudatetaan EU:n omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2014/335/EY, Euratom vahvistettuja sääntöjä. Tämä päätös tuli voimaan 1. lokakuuta 2016, ja sitä sovelletaan takautuvasti 1. tammikuuta 2014 lähtien.

Unionin käyttöön vuotuisten maksumäärärahojen kattamiseksi asetettujen omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,20 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta.

1.4.2   
  Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat muodostuvat tullimaksuista (jotka kannetaan kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista) ja sokerimaksuista (jotka kannetaan sokerin tuottajilta sokerialan yhteisen markkinajärjestelyn rahoittamiseksi). Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 20 prosenttia. Kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä.

| — | Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä.

Jäsenvaltion on tuloutettava perinteiset omat varat komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai keskuspankissa viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä (tai perittävä, kun on kyse erilliskirjanpidosta).

1.4.3   
  Arvonlisävero (alv)

Arvonlisävero (alv)

Arvonlisävero kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:sta. Yhdenmukainen alv-kanta on 0,30 prosenttia lukuun ottamatta Saksaa, Alankomaita ja Ruotsia, joiden osalta verokanta on 0,15 prosenttia kaudella 2014–2020.

1.4.4   
  Bruttokansantulo (BKTL)

Bruttokansantulo (BKTL)

BKTL:oon perustuvilla omilla varoilla rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:oon samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen.

Alv- ja BKTL-varat määritetään niiden määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa. Erotus, joka kuvaa, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo maksaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella, voi olla joko negatiivinen tai positiivinen. Komissio tasaa erotuksen kyseistä varainhoitovuotta seuraavan toisen varainhoitovuoden kesäkuun ensimmäiseen työpäivään mennessä. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

1.4.5   
  Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä (jonka mukaisesti kyseisen jäsenvaltion suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuosuuksia vähennetään ja muiden jäsenvaltioiden vastaavia maksuosuuksia kasvatetaan) päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa kesäkuussa 1984. Saksan, Itävallan, Ruotsin ja Alankomaiden osuuksia korjausjärjestelyn rahoittamisessa on vähennetty neljäsosaan niiden tavanomaisista rahoitusosuuksista.

1.4.6   
  Bruttovähennys

Bruttovähennys

Helmikuun 7.–8. päivänä 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että Tanska, Alankomaat ja Ruotsi saavat tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen vuosina 2014–2020 ja Itävalta vain vuosina 2014–2016. Tanskan vuotuinen bruttovähennys on 130 miljoonaa euroa, Alankomaiden 695 miljoonaa euroa ja Ruotsin 185 miljoonaa euroa.

1.5   TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan vuoden maksuosuuksista.

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteutuma, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden määrärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden n – 1 lokakuun 16. päivän ja vuoden n lokakuun 15. päivän välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 31. päivänä. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan unionin talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään:

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat, |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat,

| — | käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos ja |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos ja

| — | varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden n talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden n – 1 talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja määrärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden toteutumaa laskettaessa.

Varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat sisältävät sekä ilman eri toimenpiteitä siirretyt määrärahat että päätöksellä siirretyt määrärahat. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät peruutukset, jotka koskevat sekä ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä että erillisellä päätöksellä siirrettyjä määrärahoja.

1.6   VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

| milj. euroa |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 13 918 | 8 082 |
| Tulot | | |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (6 220 ) | (4 408 ) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 9 331 | 10 739 |
| Siirtosaamiset (netto) | (4 015 ) | (257) |
| Menot | | |
| Siirtovelat (netto) | 4 511 | 3 725 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (6 086 ) | (3 574 ) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | (8 634 ) | (12 059 ) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (2 941 ) | (3 373 ) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 2 098 | 1 784 |
| Varausten muutos | 3 567 | 6 752 |
| Muut | (4 175 ) | (6 676 ) |
| Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos | 448 | (179) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA | 1 802 | 555 |

milj. euroa

2018

2017

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

13 918

13 918

8 082

8 082

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(6 220 )

(6 220 )

(4 408 )

(4 408 )

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

9 331

9 331

10 739

10 739

Siirtosaamiset (netto)

Siirtosaamiset (netto)

(4 015 )

(4 015 )

(257)

(257)

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

Siirtovelat (netto)

4 511

4 511

3 725

3 725

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(6 086 )

(6 086 )

(3 574 )

(3 574 )

Ennakkomaksujen nettovaikutus

Ennakkomaksujen nettovaikutus

(8 634 )

(8 634 )

(12 059 )

(12 059 )

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(2 941 )

(2 941 )

(3 373 )

(3 373 )

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

2 098

2 098

1 784

1 784

Varausten muutos

Varausten muutos

3 567

3 567

6 752

6 752

Muut

Muut

(4 175 )

(4 175 )

(6 676 )

(6 676 )

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja EHTY:n taloudellinen tulos

448

448

(179)

(179)

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

1 802

1 802

555

555

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on varainhoitoasetuksen mukaisesti laskettu suoriteperusteisena. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu mukautettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää.

Täsmäytyserät – Tulot

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään tämän vuoksi täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella varainhoitovuoden aikana saadut tulot on täsmäytystä tehtäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten määrä muodostuu pääasiassa maatalouteen, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

Täsmäytyserät – Menot

Täsmäytyserät – Menot

Siirtovelkojen määrä muodostuu pääasiassa varainhoitovuosien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EU:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat. Varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin ja ne on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti: 1) varainhoitovuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin kun maksu suoritettiin.

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi myös sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

Varausten muutos liittyy siirtyvistä eristä tilinpäätöksessä vuoden lopussa tehtyihin arvioihin (jotka koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja/ hankintamenojen jaksotuksia, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

2.   EU:N VUODEN 2018 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN – YHTEENVETO

2.1   TULOT

TULOT

Hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 30. marraskuuta 2017, oli yhteensä 144 681 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Omilla varoilla rahoitettavat maksumäärärahat olivat yhteensä 142 832 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. BKTL:oon perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa.

Vuonna 2018 hyväksyttiin kuusi lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon, vuonna 2018 hyväksytyt lopulliset tulot olivat yhteensä 144 767,9 miljoonaa euroa ja omista varoista rahoitettu kokonaismäärä oli (142 363,7 miljoonaa euroa). Tärkein tekijä, joka supisti jäsenvaltioiden maksuosuuksia vuonna 2018, oli edellisen varainhoitovuoden ylijäämä (555,5 miljoonaa euroa), jonka vaikutusta vähensi kuitenkin hieman maksumäärärahojen nettolisäys (86,9 miljoonaa euroa).

Omien varojen osalta on huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin lähes täsmälleen ennustettu määrä. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että talousarvioon otettuja ennusteita muutettiin lisätalousarviolla nro 6/2018 (pääasiassa kevään 2018 ennusteiden perusteella).

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Alv- ja BKTL-saldoihin sovelletaan sääntöjä, jotka annetaan omien varojen käyttöön asettamisesta annetun asetuksen (neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014) 10 b artiklassa. Menettelyssä näistä määristä ei enää tehdä lisätalousarviota, vaan komissio kehottaa suoraan jäsenvaltioita maksamaan nettomäärät. Järjestelmän vuoksi mukautusten vaikutus talousarvioon oli lähellä nollaa.

Kohdassa ”EU:n ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset” suurimmat määrät liittyvät rahoitusoikaisuista saatuihin tuloihin (ERI-rahastot, maataloustukirahasto ja maaseuturahasto), kolmansien maiden osallistumiseen tutkimusohjelmiin, maatalousrahastojen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen sekä EU:n ohjelmia ja toimintoja koskeviin muihin rahoitusosuuksiin ja palautuksiin. Huomattava osa kokonaismäärästä muodostuu määrättyyn käyttötarkoitukseen osoitetuista tuloista, joihin yleensä liittyy lisämäärärahojen ottaminen menopuolelle. Vuonna 2018 näiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä oli (12,8 miljardia euroa).

Suurin osa sakoista saatavista tuloista liittyy kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin.

2.2   MENOT

MENOT

Vuoden 2018 talousarviossa pyrittiin löytämään oikeanlainen tasapaino käynnissä olevien ohjelmien toteutuksen ja uudempien haasteiden ratkaisemisen välillä. Sen vuoksi talousarvioesityksen pohjaksi otettiin aiempien vuosien sitoumukset, ja siinä hyödynnettiin käytettävissä olevaa joustovaraa, jotta voidaan vastata haasteisiin vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa. Vuodet 2014–2020 kattavaan monivuotiseen rahoituskehykseen on tehty välitarkistus. Tarkistuksen ansiosta EU:n talousarviolla pystytään jatkossa vastaamaan entistä paremmin haasteisiin ja tuleviin rahoitustarpeisiin.

Monivuotisessa rahoituskehyksessä ennakoidun vuotuisen kehityksen mukaisesti talousarvioesityksessä ehdotettiin 160,7 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoja (1,4 prosenttia enemmän kuin vuoden 2017 talousarviossa) ja 144,7 miljardin euron maksumäärärahoja (8 prosenttia enemmän kuin vuonna 2017), jotka vastasivat 1,02 ja 0,92 prosenttia EU:n BKTL:sta. Maksumäärärahojen osalta monivuotisen rahoituskehyksen alussa havaittu epänormaali maksukasauma selvitettiin vuonna 2016, ja odotuksena oli, että monet ohjelmat pääsevät vauhtiin erityisesti taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion alalla (rahoituskehyksen otsake 1 b).

Vuonna 2018 komissio ei tehnyt merkittäviä mukautuksia lisätalousarvioilla. Ainoat mukautukset esitettiin lisätalousarviossa nro 6, jossa mukautettiin sekä maksumäärärahojen että maksusitoumusmäärärahojen määriä, jotta ne saatiin paremmin vastaamaan kokonaismäärärahasiirron yhteydessä tehtyä tarvearviointia.

Käytettävissä olevien määrärahojen toteuttaminen vuonna 2018

Käytettävissä olevien määrärahojen toteuttaminen vuonna 2018

Vuonna 2018 kaikkien määrärahojen (talousarvio, siirretyt määrärahat ja käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot) toteutumisaste oli 97 prosenttia maksusitoumusten ja 94 prosenttia maksujen osalta. Kaikki määrärahat (99,9 prosenttia maksusitoumusmäärärahoista ja 98,5 prosenttia maksumäärärahoista) käytettiin vuonna 2018. Määrärahojen toteutusaste oli 99,8 prosenttia maksusitoumusmäärärahojen ja 99,7 prosenttia maksumäärärahojen osalta, kun oletetaan, että vuodelle 2019 siirretyt määrät käytetään kokonaisuudessaan.

Kaikissa otsakkeissa saavutettiin korkea toteutusaste. Erityisrahoitusvälineissä tavoitteena ei ole täysimittainen toteuttaminen, koska ne otetaan käyttöön vain kriiseissä tai odottamattomissa tilanteissa.

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset

Vuoden 2018 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten määrä oli 281,2 miljardia euroa. Maksamatta olevat sitoumukset (13,5 miljardia euroa) kasvoivat odotettua vähemmän. Tämä johtui lisätalousarviolla nro 3 käyttöön otetuista ylimääräisistä maksusitoumusmäärärahoista (jotka liittyivät Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen voimassaolon jatkamiseen) ja kaikentyyppisistä lähteistä (hyväksytyt määrärahat, vuodelta 2017 siirretyt määrärahat ja käyttötarkoitukseensa sidotut tulot) peräisin olevien maksumäärärahojen ja maksusitoumusmäärärahojen odotettua paremmasta toteutuksesta.

Talousarvioon tehtyjen muutosten yksityiskohtaisempi analyysi ja niiden taustat, perustelut ja vaikutukset esitetään komission vuodelta 2018 laatiman, talousarvio- ja varainhallintoa koskevan selvityksen osassa A, jossa tiedot esitetään talousarvion tasolla, ja osassa B, jossa käsitellään erikseen kutakin monivuotisen rahoituskehyksen otsaketta.

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

Vuoden 2017 talousarvion toteutuma oli ennennäkemättömän pieni (0,56 miljardia euroa). Siihen verrattuna vuoden 2018 talousarvion toteutuma on suurempi (1,8 miljardia euroa). Tämä johtuu ensisijaisesti tulopuolesta, jossa unionin sopimuksiin ja ohjelmiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset olivat huomattavan suuria vuonna 2018 (12,8 miljardia euroa). Maksumäärärahat toteutettiin lähes kokonaisuudessaan (94 prosenttia), käyttämättä jääneet määrät (5 prosenttia) voitiin siirtää varainhoitovuodelle 2019, ja käyttämättä jäänyt määrä ei ole merkittävä.

3.   EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

3.1   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

| milj. euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimätt |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoito-
  vuoden
  saamisista | Siirretyistä
  saamisista | Yhteensä |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Omat varat | 142 832 | 142 364 | 142 334 | 39 | 142 373 | 142 329 | 0 | 142 330 | 100 % | 44 |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 556 | 581 | — | 581 | 581 | — | 581 | 105 % | — |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 547 | 1 547 | 1 541 | 11 | 1 552 | 1 531 | 11 | 1 542 | 100 % | 10 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 45 | 45 | 559 | 24 | 583 | 545 | 18 | 563 | 1 250 % | 20 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 110 | 110 | 13 021 | 324 | 13 346 | 12 619 | 157 | 12 777 | 11 615 % | 569 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 115 | 115 | 6 778 | 7 814 | 14 592 | 897 | 576 | 1 473 | 1 281 % | 13 119 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 6 | 6 | 24 | 15 | 39 | 24 | 15 | 39 | 631 % | — |
| 9 | Sekalaiset tulot | 25 | 25 | 17 | 6 | 24 | 12 | 1 | 13 | 53 % | 10 |
| | Yhteensä | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

milj. euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimätt

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoito-

vuoden

saamisista

Siirretyistä

saamisista

Yhteensä

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Omat varat

142 832

142 364

142 334

39

142 373

142 329

0

142 330

100 %

44

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

556

581

—

581

581

—

581

105 %

—

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 547

1 547

1 541

11

1 552

1 531

11

1 542

100 %

10

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

45

45

559

24

583

545

18

563

1 250 %

20

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

110

110

13 021

324

13 346

12 619

157

12 777

11 615 %

569

7

Viivästyskorot ja sakot

115

115

6 778

7 814

14 592

897

576

1 473

1 281 %

13 119

8

Otto- ja antolainaus

6

6

24

15

39

24

15

39

631 %

—

9

Sekalaiset tulot

25

25

17

6

24

12

1

13

53 %

10

Yhteensä

Yhteensä

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

4.   EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN

4.1   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttö tark. sidotut tulot |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 22 001 | (2) | 22 000 | 4 | 3 861 | 25 864 | 20 097 | 57 | 20 155 | 108 | 4 811 | 25 073 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 55 532 | — | 55 532 | 119 | 8 133 | 63 785 | 46 527 | 51 | 46 578 | 13 | 9 253 | 55 844 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5 | Hallinto | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Yhteensä | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttö tark. sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Älykäs ja osallistava kasvu

77 534

(2)

77 532

123

11 994

89 649

66 624

108

66 733

120

14 064

80 917

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

22 001

22 001

(2)

(2)

22 000

22 000

4

4

3 861

3 861

25 864

25 864

20 097

20 097

57

57

20 155

20 155

108

108

4 811

4 811

25 073

25 073

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

55 532

55 532

—

55 532

55 532

119

119

8 133

8 133

63 785

63 785

46 527

46 527

51

51

46 578

46 578

13

13

9 253

9 253

55 844

55 844

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59 285

(46)

59 239

451

2 729

62 419

56 084

157

56 241

663

2 744

59 648

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 235

43 235

(1)

(1)

43 233

43 233

451

451

1 601

1 601

45 284

45 284

43 189

43 189

(9)

(9)

43 180

43 180

656

656

1 601

1 601

45 436

45 436

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 493

(1)

3 492

247

276

4 015

2 981

32

3 013

16

276

3 305

4

Globaali Eurooppa

9 569

810

10 379

64

1 005

11 448

8 906

(93)

8 813

315

1 659

10 788

5

Hallinto

9 666

—

9 666

11

832

10 508

9 666

0

9 667

854

834

11 355

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 015

4 015

—

4 015

4 015

11

11

439

439

4 465

4 465

4 015

4 015

—

4 015

4 015

507

507

441

441

4 963

4 963

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

567

(179)

388

—

41

429

420

(118)

302

0

38

340

Yhteensä

Yhteensä

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.2   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Käytettävissä
  olevat määrärahat
  yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2019 siirretyt määräraha | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 25 864 | 21 988 | 4 | 1 780 | 23 773 | 92 % | 2 080 | 0 | 2 081 | 11 | 0 | 0 | 11 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 63 785 | 55 525 | 110 | 7 949 | 63 585 | 100 % | 184 | — | 184 | 7 | 9 | — | 16 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Hallinto | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Yhteensä | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Käytettävissä

olevat määrärahat

yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2019 siirretyt määräraha

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Älykäs ja osallistava kasvu

89 649

77 514

114

9 729

87 357

97 %

2 265

0

2 265

18

9

0

27

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

25 864

25 864

21 988

21 988

4

4

1 780

1 780

23 773

23 773

92 %

92 %

2 080

2 080

0

0

2 081

2 081

11

11

0

0

0

0

11

11

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

63 785

63 785

55 525

55 525

110

110

7 949

7 949

63 585

63 585

100 %

100 %

184

184

—

184

184

7

7

9

9

—

16

16

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

62 419

58 774

442

1 344

60 560

97 %

1 385

460

1 845

6

9

—

15

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

45 284

45 284

42 771

42 771

442

442

1 152

1 152

44 364

44 364

98 %

98 %

449

449

460

460

908

908

3

3

9

9

—

11

11

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

4 015

3 491

247

118

3 855

96 %

158

—

158

2

—

0

2

4

Globaali Eurooppa

11 448

10 377

64

621

11 062

97 %

383

—

383

2

—

0

2

5

Hallinto

10 508

9 545

7

572

10 124

96 %

259

1

260

119

5

0

124

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 465

4 465

3 939

3 939

7

7

334

334

4 280

4 280

96 %

96 %

105

105

0

0

105

105

76

76

5

5

0

0

81

81

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

429

180

—

—

180

42 %

41

64

104

144

—

—

144

Yhteensä

Yhteensä

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.3   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Käytettävissä
  olevat määrärahat
  yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttö tark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 25 073 | 19 993 | 97 | 1 318 | 21 408 | 85 % | 117 | 3 | 3 492 | 3 612 | 41 | 11 | 1 | 53 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 55 844 | 46 547 | 10 | 7 912 | 54 468 | 98 % | 13 | — | 1 341 | 1 354 | 18 | 3 | — | 21 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5 | Hallinto | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Yhteensä | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Käytettävissä

olevat määrärahat

yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttö tark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Älykäs ja osallistava kasvu

80 917

66 540

107

9 230

75 876

94 %

130

3

4 833

4 966

59

14

1

74

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

25 073

25 073

19 993

19 993

97

97

1 318

1 318

21 408

21 408

85 %

85 %

117

117

3

3

3 492

3 492

3 612

3 612

41

41

11

11

1

1

53

53

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

55 844

55 844

46 547

46 547

10

10

7 912

7 912

54 468

54 468

98 %

98 %

13

13

—

1 341

1 341

1 354

1 354

18

18

3

3

—

21

21

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59 648

55 576

643

1 827

58 046

97 %

193

460

918

1 570

13

20

—

33

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

45 436

45 436

42 533

42 533

636

636

1 142

1 142

44 310

44 310

98 %

98 %

186

186

460

460

459

459

1 104

1 104

2

2

20

20

—

22

22

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 305

2 980

11

117

3 108

94 %

9

—

159

167

25

5

0

29

4

Globaali Eurooppa

10 788

8 711

310

498

9 519

88 %

65

—

1 161

1 226

37

5

0

42

5

Hallinto

11 355

8 731

768

445

9 944

88 %

818

2

389

1 209

120

82

1

203

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 963

4 963

3 435

3 435

446

446

259

259

4 140

4 140

83 %

83 %

508

508

0

0

182

182

690

690

76

76

58

58

—

133

133

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

340

157

0

22

180

53 %

0

—

16

16

144

0

—

144

Yhteensä

Yhteensä

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.4   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/
  uudelleenarvostukset/
  peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 35 576 | (932) | (13 691 ) | 20 953 | 23 773 | (7 717 ) | (4) | 16 052 | 37 006 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 161 260 | (392) | (53 948 ) | 106 920 | 63 585 | (520) | (0) | 63 064 | 169 985 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5 | Hallinto | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Yhteensä | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/

uudelleenarvostukset/

peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Älykäs ja osallistava kasvu

196 837

(1 323 )

(67 640 )

127 874

87 357

(8 237 )

(4)

79 117

206 991

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

35 576

35 576

(932)

(932)

(13 691 )

(13 691 )

20 953

20 953

23 773

23 773

(7 717 )

(7 717 )

(4)

(4)

16 052

16 052

37 006

37 006

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

161 260

161 260

(392)

(392)

(53 948 )

(53 948 )

106 920

106 920

63 585

63 585

(520)

(520)

(0)

(0)

63 064

63 064

169 985

169 985

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

37 883

(360)

(13 466 )

24 058

60 560

(44 580 )

(0)

15 980

40 037

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

309

309

(14)

(14)

(228)

(228)

67

67

44 364

44 364

(44 082 )

(44 082 )

—

282

282

349

349

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

5 194

(107)

(1 781 )

3 306

3 855

(1 327 )

—

2 528

5 834

4

Globaali Eurooppa

26 478

(667)

(6 746 )

19 064

11 062

(2 773 )

(1)

8 288

27 352

5

Hallinto

867

(87)

(775)

6

10 124

(9 169 )

(0)

955

961

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

507

507

(61)

(61)

(444)

(444)

2

2

4 280

4 280

(3 695 )

(3 695 )

0

0

584

584

587

587

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

0

(0)

(0)

—

180

(180)

—

0

0

Yhteensä

Yhteensä

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.5   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | < 2012 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Yhteensä |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 554 | 289 | 1 645 | 2 067 | 2 880 | 4 994 | 8 521 | 16 055 | 37 006 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 801 | 455 | 4 222 | 1 739 | 10 923 | 32 240 | 56 528 | 63 076 | 169 985 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5 | Hallinto | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Yhteensä | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

milj. euroa

Rahoituskehyksen otsake

< 2012

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Yhteensä

1

Älykäs ja osallistava kasvu

1 355

744

5 867

3 807

13 803

37 234

65 049

79 131

206 991

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

554

554

289

289

1 645

1 645

2 067

2 067

2 880

2 880

4 994

4 994

8 521

8 521

16 055

16 055

37 006

37 006

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

801

801

455

455

4 222

4 222

1 739

1 739

10 923

10 923

32 240

32 240

56 528

56 528

63 076

63 076

169 985

169 985

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

186

56

461

311

2 138

8 301

12 411

16 173

40 037

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

—

—

—

0

0

3

3

9

9

55

55

282

282

349

349

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

50

67

56

45

118

901

2 069

2 528

5 834

4

Globaali Eurooppa

1 065

671

1 526

1 753

2 920

4 697

6 385

8 335

27 352

5

Hallinto

—

—

0

0

—

0

3

957

961

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

587

587

587

587

9

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Yhteensä

Yhteensä

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

4.6   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat | |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötark. sidotut tulot | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttö tark. sidotut tulot |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 038 | — | 2 038 | — | 89 | 2 127 | 1 828 | 151 | 1 979 | — | 89 | 2 068 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 808 | — | 808 | — | 169 | 977 | 718 | 192 | 910 | 2 | 259 | 1 171 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 376 | — | 376 | — | 50 | 426 | 501 | 148 | 649 | 1 | 50 | 699 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 630 | — | 630 | — | 15 | 645 | 608 | (47) | 561 | 2 | 15 | 577 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 43 | — | 43 | — | — | 43 | 33 | — | 33 | — | — | 33 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 141 | — | 141 | — | — | 141 | 152 | 44 | 196 | — | — | 196 |
| | Horisontti 2020 | 11 212 | 5 | 11 217 | — | 2 190 | 13 407 | 10 901 | (332) | 10 570 | 67 | 3 116 | 13 753 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 356 | (3) | 353 | — | 123 | 475 | 315 | (24) | 291 | 20 | 151 | 462 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 354 | 0 | 354 | — | 49 | 403 | 253 | 2 | 255 | 2 | 97 | 355 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 2 315 | — | 2 315 | — | 427 | 2 741 | 2 146 | 103 | 2 249 | 7 | 441 | 2 697 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 132 | — | 132 | — | 11 | 143 | 118 | (1) | 117 | 2 | 10 | 129 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 135 | 4 | 139 | — | 7 | 146 | 125 | (1) | 124 | 0 | 7 | 132 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Energia | 680 | — | 680 | — | 6 | 686 | 218 | 43 | 261 | 1 | 6 | 267 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne | 1 898 | 0 | 1 898 | — | 165 | 2 063 | 1 163 | (103) | 1 060 | 2 | 90 | 1 151 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 170 | (1) | 170 | 4 | 5 | 178 | 142 | (53) | 89 | 0 | 4 | 94 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | — | — | — | — | 53 | 53 | 210 | (52) | 158 | — | 48 | 205 |
| | Erillisvirastot | 316 | (5) | 311 | — | 25 | 336 | 318 | (11) | 307 | — | 25 | 332 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 176 | (2) | 174 | — | 473 | 647 | 153 | 19 | 172 | 1 | 400 | 573 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 92 | (0) | 91 | — | 1 | 93 | 78 | (25) | 52 | — | 1 | 53 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 129 | (0) | 129 | — | 4 | 133 | 117 | 5 | 122 | — | 4 | 125 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 27 012 | (53) | 26 960 | 96 | 4 223 | 31 279 | 23 388 | 749 | 24 137 | — | 4 722 | 28 858 |
| | Siirtymäalueet | 5 739 | (10) | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 4 040 | (605) | 3 435 | — | 939 | 4 374 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 8 427 | 41 | 8 468 | — | 1 370 | 9 837 | 7 394 | (21) | 7 373 | — | 1 907 | 9 280 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 226 | — | 226 | — | 32 | 258 | 169 | 88 | 257 | — | 32 | 289 |
| | Koheesiorahasto | 9 394 | — | 9 394 | — | 1 325 | 10 719 | 8 456 | (272) | 8 184 | — | 1 264 | 9 448 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 1 934 | — | 1 934 | 23 | 248 | 2 205 | 1 235 | (160) | 1 074 | — | 148 | 1 222 |
| | Tekninen apu | 230 | 22 | 252 | — | 2 | 253 | 200 | 2 | 202 | 12 | 2 | 215 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 557 | — | 557 | — | 0 | 557 | 401 | (40) | 361 | 0 | 6 | 368 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 350 | — | 350 | — | 84 | 434 | 600 | 220 | 820 | — | 206 | 1 026 |
| | Verkkojen Eurooppa väline (CEF) | 1 655 | — | 1 655 | — | — | 1 655 | 626 | 100 | 725 | — | 28 | 754 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 18 | (10) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 77 534 | (2) | 77 532 | 123 | 11 994 | 89 649 | 66 624 | 108 | 66 733 | 120 | 14 064 | 80 917 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 43 235 | (1) | 43 233 | 451 | 1 601 | 45 284 | 43 189 | (9) | 43 180 | 656 | 1 601 | 45 436 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 14 381 | (1) | 14 380 | — | 972 | 15 352 | 11 852 | 213 | 12 066 | 2 | 862 | 12 929 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 933 | — | 933 | — | 140 | 1 073 | 515 | (7) | 507 | 1 | 268 | 776 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 141 | (47) | 95 | — | — | 95 | 132 | (34) | 97 | — | — | 97 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 523 | — | 523 | — | 9 | 532 | 316 | 1 | 317 | 4 | 6 | 327 |
| | Erillisvirastot | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 | 57 | 3 | 60 | — | 8 | 68 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 | — | — | 6 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 16 | — | 16 | — | 0 | 16 | 18 | (9) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 59 285 | (46) | 59 239 | 451 | 2 729 | 62 419 | 56 084 | 157 | 56 241 | 663 | 2 744 | 59 648 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 719 | 29 | 748 | 207 | 38 | 993 | 594 | 112 | 706 | 2 | 38 | 746 |
| | Kuluttajat | 28 | — | 28 | — | 1 | 29 | 23 | 6 | 29 | 1 | 1 | 31 |
| | Luova Eurooppa | 230 | — | 230 | — | 13 | 244 | 181 | 16 | 197 | 2 | 16 | 214 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 200 | (1) | 199 | — | 0 | 199 | 221 | 12 | 233 | 0 | 0 | 233 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 720 | 10 | 730 | 40 | 132 | 901 | 481 | (48) | 433 | 2 | 129 | 565 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 26 | (17) | 10 | — | 3 | 13 | 13 | (3) | 10 | — | 3 | 13 |
| | Oikeusasiat | 47 | — | 47 | — | 1 | 49 | 36 | 12 | 48 | 1 | 1 | 50 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 63 | — | 63 | — | 2 | 65 | 47 | 27 | 73 | 0 | 2 | 75 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 33 | — | 33 | — | 2 | 35 | 34 | — | 34 | 5 | 2 | 41 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 28 | — | 28 | — | 1 | 28 | 29 | — | 29 | 0 | 1 | 29 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 280 | (1) | 279 | — | 5 | 284 | 248 | (4) | 244 | 1 | 6 | 252 |
| | Terveydenhuolto | 66 | — | 66 | — | 2 | 69 | 56 | 4 | 60 | 1 | 2 | 63 |
| | Erillisvirastot | 940 | (20) | 920 | — | 76 | 996 | 908 | (98) | 810 | — | 76 | 886 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 13 | (1) | 11 | — | 0 | 11 | 18 | (5) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Erityistoimet | 99 | — | 99 | — | 1 | 99 | 92 | 2 | 93 | 1 | 0 | 94 |
| | Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 3 493 | (1) | 3 492 | 247 | 276 | 4 015 | 2 981 | 32 | 3 013 | 16 | 276 | 3 305 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 1 649 | 393 | 2 041 | 1 | 106 | 2 149 | 1 452 | (186) | 1 266 | 6 | 475 | 1 747 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 42 | (32) | 11 | — | — | 11 | 42 | (32) | 10 | — | — | 10 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 | 138 | — | 138 | — | 110 | 248 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 16 | (10) | 6 | — | 1 | 7 | 15 | (5) | 11 | 2 | 1 | 13 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 20 | (0) | 20 | — | — | 20 | 17 | (1) | 16 | 0 | — | 16 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 25 | — | 25 | — | 401 | 426 | 25 | — | 25 | 275 | 401 | 701 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 367 | 112 | 2 478 | — | 40 | 2 518 | 2 278 | (167) | 2 111 | 5 | 51 | 2 167 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 2 976 | 5 | 2 981 | — | 74 | 3 055 | 2 735 | (78) | 2 657 | 14 | 110 | 2 781 |
| | Kumppanuusväline | 140 | 5 | 145 | — | 6 | 151 | 101 | 27 | 128 | 0 | 7 | 135 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 193 | (5) | 188 | — | 1 | 190 | 169 | 22 | 191 | 3 | 1 | 195 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 370 | (1) | 370 | — | 9 | 378 | 325 | 2 | 327 | 3 | 12 | 342 |
| | Humanitaarinen apu | 1 085 | 332 | 1 417 | 62 | 58 | 1 537 | 1 095 | 348 | 1 443 | 5 | 275 | 1 723 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 328 | 20 | 348 | — | 39 | 387 | 292 | (0) | 292 | 0 | 52 | 345 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 45 | (7) | 39 | 1 | 1 | 40 |
| | Erillisvirastot | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 83 | (3) | 80 | — | 158 | 238 | 75 | (5) | 70 | 0 | 162 | 232 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 9 | (6) | 3 | 1 | 1 | 4 | 14 | (5) | 9 | — | 1 | 10 |
| | Erityistoimet | 74 | 1 | 75 | — | 0 | 76 | 68 | (6) | 61 | — | 0 | 62 |
| | Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 9 569 | 810 | 10 379 | 64 | 1 005 | 11 448 | 8 906 | (93) | 8 813 | 315 | 1 659 | 10 788 |
| 5 | Eläkkeet | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 | 1 893 | (0) | 1 893 | — | 2 | 1 894 |
| | Eurooppa-koulut | 192 | (9) | 183 | — | 15 | 199 | 192 | (9) | 183 | 0 | 15 | 199 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 4 | (1) | 4 | 1 | 0 | 4 |
| | Komission hallintomenot | 3 562 | 9 | 3 571 | — | 376 | 3 947 | 3 562 | 10 | 3 572 | 346 | 377 | 4 294 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 015 | — | 4 015 | 11 | 439 | 4 465 | 4 015 | — | 4 015 | 507 | 441 | 4 963 |
| | Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 9 666 | — | 9 666 | 11 | 832 | 10 508 | 9 666 | 0 | 9 667 | 854 | 834 | 11 355 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 345 | (310) | 34 | — | — | 34 | 345 | (225) | 120 | — | — | 120 |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 172 | — | 172 | — | 41 | 213 | 25 | (19) | 6 | 0 | 38 | 44 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 50 | 132 | 182 | — | — | 182 | 50 | 127 | 177 | — | — | 177 |
| | Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 567 | (179) | 388 | — | 41 | 429 | 420 | (118) | 302 | 0 | 38 | 340 |
| | Yhteensä | 160 114 | 583 | 160 696 | 895 | 16 876 | 178 468 | 144 681 | 87 | 144 768 | 1 970 | 19 616 | 166 353 |

milj. euroa

Ohjelma

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötark. sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttö tark. sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 038

—

2 038

—

89

2 127

1 828

151

1 979

—

89

2 068

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

808

—

808

—

169

977

718

192

910

2

259

1 171

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

376

—

376

—

50

426

501

148

649

1

50

699

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

630

—

630

—

15

645

608

(47)

561

2

15

577

Euroopan solidaarisuusjoukot

43

—

43

—

—

43

33

—

33

—

—

33

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

141

—

141

—

—

141

152

44

196

—

—

196

Horisontti 2020

11 212

5

11 217

—

2 190

13 407

10 901

(332)

10 570

67

3 116

13 753

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

356

(3)

353

—

123

475

315

(24)

291

20

151

462

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

354

0

354

—

49

403

253

2

255

2

97

355

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

2 315

—

2 315

—

427

2 741

2 146

103

2 249

7

441

2 697

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

132

—

132

—

11

143

118

(1)

117

2

10

129

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

135

4

139

—

7

146

125

(1)

124

0

7

132

Verkkojen Eurooppa väline – Energia

680

—

680

—

6

686

218

43

261

1

6

267

Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne

1 898

0

1 898

—

165

2 063

1 163

(103)

1 060

2

90

1 151

Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia

170

(1)

170

4

5

178

142

(53)

89

0

4

94

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

—

—

—

—

53

53

210

(52)

158

—

48

205

Erillisvirastot

316

(5)

311

—

25

336

318

(11)

307

—

25

332

Muut toimet ja ohjelmat

176

(2)

174

—

473

647

153

19

172

1

400

573

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

92

(0)

91

—

1

93

78

(25)

52

—

1

53

Komission erityiset toimivaltuudet

129

(0)

129

—

4

133

117

5

122

—

4

125

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

27 012

(53)

26 960

96

4 223

31 279

23 388

749

24 137

—

4 722

28 858

Siirtymäalueet

5 739

(10)

5 729

—

850

6 579

4 040

(605)

3 435

—

939

4 374

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

8 427

41

8 468

—

1 370

9 837

7 394

(21)

7 373

—

1 907

9 280

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

226

—

226

—

32

258

169

88

257

—

32

289

Koheesiorahasto

9 394

—

9 394

—

1 325

10 719

8 456

(272)

8 184

—

1 264

9 448

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

1 934

—

1 934

23

248

2 205

1 235

(160)

1 074

—

148

1 222

Tekninen apu

230

22

252

—

2

253

200

2

202

12

2

215

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

557

—

557

—

0

557

401

(40)

361

0

6

368

Nuorisotyöllisyysaloite

350

—

350

—

84

434

600

220

820

—

206

1 026

Verkkojen Eurooppa väline (CEF)

1 655

—

1 655

—

—

1 655

626

100

725

—

28

754

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

8

—

8

—

0

8

18

(10)

9

—

0

9

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

77 534

77 534

(2)

(2)

77 532

77 532

123

123

11 994

11 994

89 649

89 649

66 624

66 624

108

108

66 733

66 733

120

120

14 064

14 064

80 917

80 917

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

43 235

(1)

43 233

451

1 601

45 284

43 189

(9)

43 180

656

1 601

45 436

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

14 381

(1)

14 380

—

972

15 352

11 852

213

12 066

2

862

12 929

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

933

—

933

—

140

1 073

515

(7)

507

1

268

776

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

141

(47)

95

—

—

95

132

(34)

97

—

—

97

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

523

—

523

—

9

532

316

1

317

4

6

327

Erillisvirastot

57

3

60

—

8

68

57

3

60

—

8

68

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

6

—

6

—

—

6

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

16

—

16

—

0

16

18

(9)

8

—

0

8

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

59 285

59 285

(46)

(46)

59 239

59 239

451

451

2 729

2 729

62 419

62 419

56 084

56 084

157

157

56 241

56 241

663

663

2 744

2 744

59 648

59 648

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

719

29

748

207

38

993

594

112

706

2

38

746

Kuluttajat

28

—

28

—

1

29

23

6

29

1

1

31

Luova Eurooppa

230

—

230

—

13

244

181

16

197

2

16

214

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

200

(1)

199

—

0

199

221

12

233

0

0

233

Sisäisen turvallisuuden rahasto

720

10

730

40

132

901

481

(48)

433

2

129

565

Tietotekniikkajärjestelmät

26

(17)

10

—

3

13

13

(3)

10

—

3

13

Oikeusasiat

47

—

47

—

1

49

36

12

48

1

1

50

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

63

—

63

—

2

65

47

27

73

0

2

75

Unionin pelastuspalvelumekanismi

33

—

33

—

2

35

34

—

34

5

2

41

Kansalaisten Eurooppa

28

—

28

—

1

28

29

—

29

0

1

29

Elintarvikkeet ja rehut

280

(1)

279

—

5

284

248

(4)

244

1

6

252

Terveydenhuolto

66

—

66

—

2

69

56

4

60

1

2

63

Erillisvirastot

940

(20)

920

—

76

996

908

(98)

810

—

76

886

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

13

(1)

11

—

0

11

18

(5)

13

—

0

13

Erityistoimet

99

—

99

—

1

99

92

2

93

1

0

94

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

3 493

3 493

(1)

(1)

3 492

3 492

247

247

276

276

4 015

4 015

2 981

2 981

32

32

3 013

3 013

16

16

276

276

3 305

3 305

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

1 649

393

2 041

1

106

2 149

1 452

(186)

1 266

6

475

1 747

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

42

(32)

11

—

—

11

42

(32)

10

—

—

10

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

138

—

138

—

110

248

138

—

138

—

110

248

Unionin pelastuspalvelumekanismi

16

(10)

6

—

1

7

15

(5)

11

2

1

13

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

20

(0)

20

—

—

20

17

(1)

16

0

—

16

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

25

—

25

—

401

426

25

—

25

275

401

701

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 367

112

2 478

—

40

2 518

2 278

(167)

2 111

5

51

2 167

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

2 976

5

2 981

—

74

3 055

2 735

(78)

2 657

14

110

2 781

Kumppanuusväline

140

5

145

—

6

151

101

27

128

0

7

135

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

193

(5)

188

—

1

190

169

22

191

3

1

195

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

370

(1)

370

—

9

378

325

2

327

3

12

342

Humanitaarinen apu

1 085

332

1 417

62

58

1 537

1 095

348

1 443

5

275

1 723

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

328

20

348

—

39

387

292

(0)

292

0

52

345

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

33

—

33

—

0

33

45

(7)

39

1

1

40

Erillisvirastot

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Muut toimet ja ohjelmat

83

(3)

80

—

158

238

75

(5)

70

0

162

232

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

9

(6)

3

1

1

4

14

(5)

9

—

1

10

Erityistoimet

74

1

75

—

0

76

68

(6)

61

—

0

62

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

9 569

9 569

810

810

10 379

10 379

64

64

1 005

1 005

11 448

11 448

8 906

8 906

(93)

(93)

8 813

8 813

315

315

1 659

1 659

10 788

10 788

5

Eläkkeet

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

1 893

(0)

1 893

—

2

1 894

Eurooppa-koulut

192

(9)

183

—

15

199

192

(9)

183

0

15

199

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

—

4

—

0

4

4

(1)

4

1

0

4

Komission hallintomenot

3 562

9

3 571

—

376

3 947

3 562

10

3 572

346

377

4 294

Muiden toimielinten hallintomenot

4 015

—

4 015

11

439

4 465

4 015

—

4 015

507

441

4 963

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

9 666

9 666

—

9 666

9 666

11

11

832

832

10 508

10 508

9 666

9 666

0

0

9 667

9 667

854

854

834

834

11 355

11 355

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

345

(310)

34

—

—

34

345

(225)

120

—

—

120

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

172

—

172

—

41

213

25

(19)

6

0

38

44

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

50

132

182

—

—

182

50

127

177

—

—

177

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

567

567

(179)

(179)

388

388

—

41

41

429

429

420

420

(118)

(118)

302

302

0

0

38

38

340

340

Yhteensä

Yhteensä

160 114

160 114

583

583

160 696

160 696

895

895

16 876

16 876

178 468

178 468

144 681

144 681

87

87

144 768

144 768

1 970

1 970

19 616

19 616

166 353

166 353

4.7   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | Käytettävissä
  olevat määrärahat
  yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 127 | 2 038 | — | 59 | 2 097 | 99 % | 30 | — | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 977 | 808 | — | 84 | 892 | 91 % | 85 | — | 85 | 0 | — | — | 0 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 426 | 376 | — | 18 | 394 | 92 % | 32 | — | 32 | — | — | — | — |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 645 | 630 | — | 15 | 645 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 43 | 43 | — | — | 43 | 99 % | — | 0 | 0 | (0) | — | — | (0) |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 141 | 141 | — | — | 141 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Horisontti 2020 | 13 407 | 11 214 | — | 1 040 | 12 254 | 91 % | 1 149 | — | 1 149 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 475 | 353 | — | 45 | 397 | 84 % | 78 | — | 78 | 0 | — | — | 0 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 403 | 354 | — | 37 | 391 | 97 % | 12 | — | 12 | 0 | — | — | 0 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 2 741 | 2 315 | — | 258 | 2 573 | 94 % | 168 | — | 168 | — | — | — | — |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 143 | 129 | — | 5 | 134 | 94 % | 6 | — | 6 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 146 | 138 | — | 1 | 139 | 95 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Energia | 686 | 680 | — | 0 | 680 | 99 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne | 2 063 | 1 898 | — | 89 | 1 986 | 96 % | 76 | — | 76 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 178 | 170 | 4 | 5 | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 53 | — | — | — | — | — | 53 | — | 53 | — | — | — | — |
| | Erillisvirastot | 336 | 311 | — | 15 | 326 | 97 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 647 | 174 | — | 107 | 281 | 43 % | 366 | — | 366 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 93 | 91 | — | 1 | 92 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 133 | 125 | — | 3 | 128 | 96 % | 1 | — | 1 | 3 | — | — | 3 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 31 279 | 26 960 | 87 | 4 103 | 31 150 | 100 % | 120 | — | 120 | — | 9 | — | 9 |
| | Siirtymäalueet | 6 579 | 5 729 | — | 850 | 6 579 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 9 837 | 8 467 | — | 1 345 | 9 811 | 100 % | 25 | — | 25 | 1 | — | — | 1 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 258 | 226 | — | 32 | 258 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Koheesiorahasto | 10 719 | 9 394 | — | 1 299 | 10 693 | 100 % | 26 | — | 26 | — | — | — | — |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 2 205 | 1 934 | 23 | 236 | 2 193 | 99 % | 12 | — | 12 | — | — | — | — |
| | Tekninen apu | 253 | 246 | — | 1 | 247 | 97 % | 1 | — | 1 | 6 | — | — | 6 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 557 | 557 | — | — | 557 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 434 | 350 | — | 84 | 434 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Verkkojen Eurooppa väline (CEF) | 1 655 | 1 655 | — | — | 1 655 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 8 | 8 | — | 0 | 8 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 89 649 | 77 514 | 114 | 9 729 | 87 357 | 97 % | 2 265 | 0 | 2 265 | 18 | 9 | 0 | 27 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 45 284 | 42 771 | 442 | 1 152 | 44 364 | 98 % | 449 | 460 | 908 | 3 | 9 | — | 11 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 15 352 | 14 380 | — | 47 | 14 427 | 94 % | 925 | — | 925 | 1 | — | — | 1 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 1 073 | 931 | — | 139 | 1 070 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 95 | 94 | — | — | 94 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 532 | 522 | — | 0 | 522 | 98 % | 9 | — | 9 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 16 | 16 | — | — | 16 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 62 419 | 58 774 | 442 | 1 344 | 60 560 | 97 % | 1 385 | 460 | 1 845 | 6 | 9 | — | 15 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 993 | 747 | 207 | 33 | 986 | 99 % | 6 | — | 6 | 1 | — | — | 1 |
| | Kuluttajat | 29 | 28 | — | 1 | 29 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Luova Eurooppa | 244 | 230 | — | 9 | 239 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 901 | 729 | 40 | 30 | 799 | 89 % | 102 | — | 102 | 1 | — | — | 1 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 13 | 10 | — | 2 | 12 | 93 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Oikeusasiat | 49 | 47 | — | 1 | 48 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 65 | 63 | — | 1 | 64 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 35 | 33 | — | 1 | 35 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 28 | 28 | — | 0 | 28 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 284 | 279 | — | 2 | 281 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Terveydenhuolto | 69 | 66 | — | 2 | 68 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | 996 | 920 | — | 36 | 956 | 96 % | 39 | — | 39 | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 11 | 11 | — | — | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erityistoimet | 99 | 99 | — | 1 | 99 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 4 015 | 3 491 | 247 | 118 | 3 855 | 96 % | 158 | — | 158 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 2 149 | 2 041 | 1 | 55 | 2 097 | 98 % | 52 | — | 52 | 1 | — | — | 1 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 11 | 10 | — | — | 10 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 7 | 6 | — | 1 | 7 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 20 | 20 | — | — | 20 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 426 | 25 | — | 300 | 325 | 76 % | 101 | — | 101 | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 518 | 2 478 | — | 23 | 2 501 | 99 % | 17 | — | 17 | 0 | — | — | 0 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 3 055 | 2 981 | — | 34 | 3 015 | 99 % | 40 | — | 40 | 0 | — | — | 0 |
| | Kumppanuusväline | 151 | 145 | — | 1 | 146 | 96 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 190 | 188 | — | 1 | 189 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 378 | 369 | — | 3 | 373 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitaarinen apu | 1 537 | 1 417 | 62 | 54 | 1 533 | 100 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 387 | 348 | — | 23 | 371 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 33 | 33 | — | — | 33 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 238 | 80 | — | 128 | 208 | 87 % | 31 | — | 31 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | 3 | 1 | — | 3 | 85 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Erityistoimet | 76 | 75 | — | 0 | 76 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 11 448 | 10 377 | 64 | 621 | 11 062 | 97 % | 383 | — | 383 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Eläkkeet | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | 0 | — | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Eurooppa-koulut | 199 | 178 | — | 13 | 190 | 96 % | 3 | — | 3 | 6 | — | — | 6 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | 3 | — | 0 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komission hallintomenot | 3 947 | 3 548 | — | 224 | 3 772 | 96 % | 151 | 1 | 152 | 22 | — | 0 | 22 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 465 | 3 939 | 7 | 334 | 4 280 | 96 % | 105 | 0 | 105 | 76 | 5 | 0 | 81 |
| | Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 10 508 | 9 545 | 7 | 572 | 10 124 | 96 % | 259 | 1 | 260 | 119 | 5 | 0 | 124 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 34 | — | — | — | — | — | — | 34 | 34 | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 213 | 28 | — | — | 28 | 13 % | 41 | — | 41 | 144 | — | — | 144 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 182 | 152 | — | — | 152 | 84 % | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 429 | 180 | — | — | 180 | 42 % | 41 | 64 | 104 | 144 | — | — | 144 |
| | Yhteensä | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

milj. euroa

Ohjelma

Käytettävissä

olevat määrärahat

yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 127

2 038

—

59

2 097

99 %

30

—

30

0

—

—

0

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

977

808

—

84

892

91 %

85

—

85

0

—

—

0

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

426

376

—

18

394

92 %

32

—

32

—

—

—

—

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

645

630

—

15

645

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Euroopan solidaarisuusjoukot

43

43

—

—

43

99 %

—

0

0

(0)

—

—

(0)

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

141

141

—

—

141

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Horisontti 2020

13 407

11 214

—

1 040

12 254

91 %

1 149

—

1 149

3

—

0

3

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

475

353

—

45

397

84 %

78

—

78

0

—

—

0

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

403

354

—

37

391

97 %

12

—

12

0

—

—

0

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

2 741

2 315

—

258

2 573

94 %

168

—

168

—

—

—

—

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

143

129

—

5

134

94 %

6

—

6

2

—

0

2

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

146

138

—

1

139

95 %

6

—

6

1

—

—

1

Verkkojen Eurooppa väline – Energia

686

680

—

0

680

99 %

6

—

6

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne

2 063

1 898

—

89

1 986

96 %

76

—

76

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia

178

170

4

5

178

100 %

0

—

0

0

0

—

0

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

53

—

—

—

—

—

53

—

53

—

—

—

—

Erillisvirastot

336

311

—

15

326

97 %

10

—

10

0

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

647

174

—

107

281

43 %

366

—

366

1

—

0

1

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

93

91

—

1

92

99 %

0

—

0

1

—

—

1

Komission erityiset toimivaltuudet

133

125

—

3

128

96 %

1

—

1

3

—

—

3

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

31 279

26 960

87

4 103

31 150

100 %

120

—

120

—

9

—

9

Siirtymäalueet

6 579

5 729

—

850

6 579

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

9 837

8 467

—

1 345

9 811

100 %

25

—

25

1

—

—

1

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

258

226

—

32

258

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Koheesiorahasto

10 719

9 394

—

1 299

10 693

100 %

26

—

26

—

—

—

—

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

2 205

1 934

23

236

2 193

99 %

12

—

12

—

—

—

—

Tekninen apu

253

246

—

1

247

97 %

1

—

1

6

—

—

6

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

557

557

—

—

557

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Nuorisotyöllisyysaloite

434

350

—

84

434

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Verkkojen Eurooppa väline (CEF)

1 655

1 655

—

—

1 655

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

8

8

—

0

8

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

89 649

89 649

77 514

77 514

114

114

9 729

9 729

87 357

87 357

97 %

97 %

2 265

2 265

0

0

2 265

2 265

18

18

9

9

0

0

27

27

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

45 284

42 771

442

1 152

44 364

98 %

449

460

908

3

9

—

11

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

15 352

14 380

—

47

14 427

94 %

925

—

925

1

—

—

1

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

1 073

931

—

139

1 070

100 %

1

—

1

2

—

—

2

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

95

94

—

—

94

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

532

522

—

0

522

98 %

9

—

9

0

—

—

0

Erillisvirastot

68

60

—

6

66

97 %

2

—

2

—

—

—

—

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

16

16

—

—

16

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

62 419

62 419

58 774

58 774

442

442

1 344

1 344

60 560

60 560

97 %

97 %

1 385

1 385

460

460

1 845

1 845

6

6

9

9

—

15

15

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

993

747

207

33

986

99 %

6

—

6

1

—

—

1

Kuluttajat

29

28

—

1

29

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Luova Eurooppa

244

230

—

9

239

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

199

199

—

—

199

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Sisäisen turvallisuuden rahasto

901

729

40

30

799

89 %

102

—

102

1

—

—

1

Tietotekniikkajärjestelmät

13

10

—

2

12

93 %

1

—

1

0

—

—

0

Oikeusasiat

49

47

—

1

48

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

65

63

—

1

64

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Unionin pelastuspalvelumekanismi

35

33

—

1

35

98 %

1

—

1

0

—

—

0

Kansalaisten Eurooppa

28

28

—

0

28

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Elintarvikkeet ja rehut

284

279

—

2

281

99 %

3

—

3

—

—

—

—

Terveydenhuolto

69

66

—

2

68

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Erillisvirastot

996

920

—

36

956

96 %

39

—

39

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

11

11

—

—

11

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Erityistoimet

99

99

—

1

99

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

4 015

4 015

3 491

3 491

247

247

118

118

3 855

3 855

96 %

96 %

158

158

—

158

158

2

2

—

0

0

2

2

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

2 149

2 041

1

55

2 097

98 %

52

—

52

1

—

—

1

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

11

10

—

—

10

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

248

138

—

—

138

56 %

110

—

110

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

7

6

—

1

7

100 %

0

—

0

0

—

0

0

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

20

20

—

—

20

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

426

25

—

300

325

76 %

101

—

101

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 518

2 478

—

23

2 501

99 %

17

—

17

0

—

—

0

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

3 055

2 981

—

34

3 015

99 %

40

—

40

0

—

—

0

Kumppanuusväline

151

145

—

1

146

96 %

5

—

5

0

—

—

0

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

190

188

—

1

189

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

378

369

—

3

373

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Humanitaarinen apu

1 537

1 417

62

54

1 533

100 %

5

—

5

0

—

—

0

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

387

348

—

23

371

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

33

33

—

—

33

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Erillisvirastot

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Muut toimet ja ohjelmat

238

80

—

128

208

87 %

31

—

31

0

—

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

3

1

—

3

85 %

1

—

1

—

—

—

—

Erityistoimet

76

75

—

0

76

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

11 448

11 448

10 377

10 377

64

64

621

621

11 062

11 062

97 %

97 %

383

383

—

383

383

2

2

—

0

0

2

2

5

Eläkkeet

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

0

—

0

15

—

—

15

Eurooppa-koulut

199

178

—

13

190

96 %

3

—

3

6

—

—

6

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

3

—

0

4

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Komission hallintomenot

3 947

3 548

—

224

3 772

96 %

151

1

152

22

—

0

22

Muiden toimielinten hallintomenot

4 465

3 939

7

334

4 280

96 %

105

0

105

76

5

0

81

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

10 508

10 508

9 545

9 545

7

7

572

572

10 124

10 124

96 %

96 %

259

259

1

1

260

260

119

119

5

5

0

0

124

124

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

34

—

—

—

—

—

—

34

34

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

213

28

—

—

28

13 %

41

—

41

144

—

—

144

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

182

152

—

—

152

84 %

—

30

30

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

429

429

180

180

—

—

180

180

42 %

42 %

41

41

64

64

104

104

144

144

—

—

144

144

Yhteensä

Yhteensä

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

4.8   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | Käytettävissä
  olevat määrärahat
  yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 068 | 1 979 | — | 59 | 2 038 | 99 % | 0 | — | 30 | 30 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 171 | 908 | 2 | 54 | 964 | 82 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 699 | 648 | 1 | 18 | 666 | 95 % | 1 | — | 32 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 577 | 559 | 2 | 15 | 576 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 33 | 26 | — | — | 26 | 78 % | 4 | 3 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 196 | 196 | — | — | 196 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisontti 2020 | 13 753 | 10 492 | 61 | 766 | 11 319 | 82 % | 75 | — | 2 349 | 2 424 | 2 | 7 | 1 | 10 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 462 | 273 | 18 | 26 | 317 | 69 % | 19 | — | 125 | 143 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 355 | 252 | 2 | 46 | 300 | 85 % | 3 | — | 51 | 54 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 2 697 | 2 242 | 7 | 118 | 2 366 | 88 % | 7 | — | 323 | 330 | (0) | 0 | 0 | 0 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 129 | 115 | 1 | 4 | 120 | 93 % | 1 | — | 6 | 7 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 132 | 118 | 0 | 1 | 120 | 91 % | 0 | — | 6 | 6 | 6 | 0 | — | 6 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Energia | 267 | 258 | 1 | 6 | 264 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne | 1 151 | 1 058 | 2 | 77 | 1 137 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 94 | 76 | 0 | 3 | 80 | 85 % | 0 | — | 0 | 1 | 13 | 0 | 0 | 13 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 205 | 150 | — | 9 | 159 | 77 % | 0 | — | 39 | 39 | 7 | — | — | 7 |
| | Erillisvirastot | 332 | 307 | — | 15 | 322 | 97 % | 0 | — | 10 | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 573 | 169 | 1 | 98 | 269 | 47 % | 1 | — | 302 | 303 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 53 | 48 | — | 1 | 49 | 92 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 125 | 119 | — | 2 | 121 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | — | 0 | 3 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 28 858 | 24 137 | — | 3 962 | 28 099 | 97 % | 0 | — | 760 | 760 | — | — | — | 0 |
| | Siirtymäalueet | 4 374 | 3 435 | — | 787 | 4 223 | 97 % | 0 | — | 151 | 151 | — | — | — | (0) |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 9 280 | 7 373 | — | 1 742 | 9 115 | 98 % | 0 | — | 165 | 165 | — | — | — | 0 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 289 | 257 | — | 26 | 283 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | 0 |
| | Koheesiorahasto | 9 448 | 8 184 | — | 1 045 | 9 229 | 98 % | 0 | — | 219 | 219 | — | — | — | (0) |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 1 222 | 1 074 | — | 116 | 1 190 | 97 % | 0 | — | 32 | 32 | — | — | — | 0 |
| | Tekninen apu | 215 | 185 | 10 | 1 | 196 | 91 % | 13 | — | 1 | 13 | 4 | 3 | — | 6 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 368 | 347 | 0 | 6 | 354 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 14 | 0 | — | 14 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 1 026 | 820 | — | 200 | 1 020 | 99 % | 0 | — | 6 | 6 | — | — | — | — |
| | Verkkojen Eurooppa väline (CEF) | 754 | 725 | — | 27 | 752 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 9 | 9 | — | 0 | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 80 917 | 66 540 | 107 | 9 230 | 75 876 | 94 % | 130 | 3 | 4 833 | 4 966 | 59 | 14 | 1 | 74 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 45 436 | 42 533 | 636 | 1 142 | 44 310 | 98 % | 186 | 460 | 459 | 1 104 | 2 | 20 | — | 22 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 12 929 | 12 055 | 2 | 409 | 12 467 | 96 % | 2 | — | 453 | 455 | 8 | 0 | — | 8 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 776 | 506 | 1 | 267 | 774 | 100 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 97 | 97 | — | — | 97 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 327 | 311 | 4 | 2 | 317 | 97 % | 4 | — | 4 | 8 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Erillisvirastot | 68 | 60 | — | 6 | 66 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | — | — | — | (0) |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 8 | 8 | — | — | 8 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 59 648 | 55 576 | 643 | 1 827 | 58 046 | 97 % | 193 | 460 | 918 | 1 570 | 13 | 20 | — | 33 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 746 | 704 | 2 | 32 | 738 | 99 % | 1 | — | 5 | 7 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Kuluttajat | 31 | 27 | 0 | 1 | 28 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | Luova Eurooppa | 214 | 196 | 2 | 9 | 206 | 96 % | 1 | — | 7 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 233 | 226 | 0 | — | 226 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 565 | 424 | 2 | 29 | 454 | 80 % | 1 | — | 100 | 102 | 8 | 0 | — | 8 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 13 | 10 | — | 3 | 13 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Oikeusasiat | 50 | 46 | 0 | 1 | 47 | 94 % | 1 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 75 | 72 | 0 | 1 | 73 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 41 | 31 | 2 | 1 | 34 | 83 % | 0 | — | 1 | 1 | 3 | 3 | — | 6 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 29 | 28 | 0 | 0 | 29 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 252 | 244 | 1 | 3 | 247 | 98 % | 1 | — | 3 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Terveydenhuolto | 63 | 59 | 1 | 1 | 61 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | 886 | 810 | — | 36 | 846 | 96 % | 0 | — | 39 | 39 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 13 | 11 | — | — | 11 | 89 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Erityistoimet | 94 | 92 | 0 | 0 | 93 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 3 305 | 2 980 | 11 | 117 | 3 108 | 94 % | 9 | — | 159 | 167 | 25 | 5 | 0 | 29 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 1 747 | 1 236 | 6 | 205 | 1 446 | 83 % | 6 | — | 270 | 276 | 24 | 1 | — | 25 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 10 | 5 | — | — | 5 | 50 % | 0 | — | — | — | 5 | — | — | 5 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | 248 | 138 | — | — | 138 | 56 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 13 | 6 | 2 | 1 | 9 | 64 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | 0 | 0 | 5 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 16 | 16 | 0 | — | 16 | 99 % | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 701 | — | 275 | 0 | 275 | 39 % | 25 | — | 401 | 426 | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 167 | 2 106 | 5 | 34 | 2 145 | 99 % | 5 | — | 17 | 22 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 2 781 | 2 641 | 12 | 31 | 2 684 | 97 % | 16 | — | 79 | 95 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Kumppanuusväline | 135 | 127 | 0 | 3 | 130 | 96 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 195 | 188 | 2 | 1 | 191 | 98 % | 3 | — | 0 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 342 | 324 | 2 | 8 | 334 | 98 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Humanitaarinen apu | 1 723 | 1 437 | 5 | 63 | 1 506 | 87 % | 6 | — | 212 | 217 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 345 | 292 | 0 | 24 | 316 | 92 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 40 | 38 | 1 | 1 | 40 | 99 % | 1 | — | — | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 232 | 69 | 0 | 127 | 197 | 85 % | 0 | — | 35 | 35 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 10 | 8 | — | 0 | 8 | 88 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | Erityistoimet | 62 | 60 | — | 0 | 61 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 10 788 | 8 711 | 310 | 498 | 9 519 | 88 % | 65 | — | 1 161 | 1 226 | 37 | 5 | 0 | 42 |
| 5 | Eläkkeet | 1 894 | 1 877 | — | 2 | 1 879 | 99 % | — | — | 0 | 0 | 15 | — | — | 15 |
| | Eurooppa-koulut | 199 | 178 | 0 | 10 | 188 | 94 % | — | — | 5 | 5 | 6 | 0 | — | 6 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | 2 | 1 | — | 3 | 57 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Komission hallintomenot | 4 294 | 3 239 | 322 | 174 | 3 734 | 87 % | 310 | 1 | 202 | 513 | 22 | 24 | 1 | 47 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 963 | 3 435 | 446 | 259 | 4 140 | 83 % | 508 | 0 | 182 | 690 | 76 | 58 | — | 133 |
| | Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 11 355 | 8 731 | 768 | 445 | 9 944 | 88 % | 818 | 2 | 389 | 1 209 | 120 | 82 | 1 | 203 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 120 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 120 | — | — | 120 |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 44 | 5 | 0 | 22 | 28 | 64 % | 0 | — | 16 | 16 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 177 | 152 | — | — | 152 | 86 % | 0 | — | — | — | 25 | — | — | 25 |
| | Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 340 | 157 | 0 | 22 | 180 | 53 % | 0 | — | 16 | 16 | 144 | 0 | — | 144 |
| | Yhteensä | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

milj. euroa

Ohjelma

Käytettävissä

olevat määrärahat

yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 068

1 979

—

59

2 038

99 %

0

—

30

30

0

—

—

0

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 171

908

2

54

964

82 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

699

648

1

18

666

95 %

1

—

32

33

0

0

—

0

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

577

559

2

15

576

100 %

2

—

0

2

0

0

0

0

Euroopan solidaarisuusjoukot

33

26

—

—

26

78 %

4

3

—

7

—

—

—

—

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

196

196

—

—

196

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horisontti 2020

13 753

10 492

61

766

11 319

82 %

75

—

2 349

2 424

2

7

1

10

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

462

273

18

26

317

69 %

19

—

125

143

0

2

—

2

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

355

252

2

46

300

85 %

3

—

51

54

0

0

—

0

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

2 697

2 242

7

118

2 366

88 %

7

—

323

330

(0)

0

0

0

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

129

115

1

4

120

93 %

1

—

6

7

1

1

0

2

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

132

118

0

1

120

91 %

0

—

6

6

6

0

—

6

Verkkojen Eurooppa väline – Energia

267

258

1

6

264

99 %

1

—

0

1

2

0

—

2

Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne

1 151

1 058

2

77

1 137

99 %

1

—

12

13

1

0

—

1

Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia

94

76

0

3

80

85 %

0

—

0

1

13

0

0

13

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

205

150

—

9

159

77 %

0

—

39

39

7

—

—

7

Erillisvirastot

332

307

—

15

322

97 %

0

—

10

10

0

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

573

169

1

98

269

47 %

1

—

302

303

2

0

0

2

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

53

48

—

1

49

92 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Komission erityiset toimivaltuudet

125

119

—

2

121

97 %

0

—

1

1

3

—

0

3

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

28 858

24 137

—

3 962

28 099

97 %

0

—

760

760

—

—

—

0

Siirtymäalueet

4 374

3 435

—

787

4 223

97 %

0

—

151

151

—

—

—

(0)

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

9 280

7 373

—

1 742

9 115

98 %

0

—

165

165

—

—

—

0

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

289

257

—

26

283

98 %

0

—

6

6

—

—

—

0

Koheesiorahasto

9 448

8 184

—

1 045

9 229

98 %

0

—

219

219

—

—

—

(0)

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

1 222

1 074

—

116

1 190

97 %

0

—

32

32

—

—

—

0

Tekninen apu

215

185

10

1

196

91 %

13

—

1

13

4

3

—

6

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

368

347

0

6

354

96 %

0

—

0

0

14

0

—

14

Nuorisotyöllisyysaloite

1 026

820

—

200

1 020

99 %

0

—

6

6

—

—

—

—

Verkkojen Eurooppa väline (CEF)

754

725

—

27

752

100 %

—

—

1

1

1

—

—

1

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

9

9

—

0

9

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

80 917

80 917

66 540

66 540

107

107

9 230

9 230

75 876

75 876

94 %

94 %

130

130

3

3

4 833

4 833

4 966

4 966

59

59

14

14

1

1

74

74

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

45 436

42 533

636

1 142

44 310

98 %

186

460

459

1 104

2

20

—

22

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

12 929

12 055

2

409

12 467

96 %

2

—

453

455

8

0

—

8

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

776

506

1

267

774

100 %

1

—

1

2

0

0

—

0

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

97

97

—

—

97

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

327

311

4

2

317

97 %

4

—

4

8

2

0

—

2

Erillisvirastot

68

60

—

6

66

97 %

0

—

2

2

—

—

—

(0)

Muut toimet ja toimenpiteet

6

6

—

—

6

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

8

8

—

—

8

93 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

59 648

59 648

55 576

55 576

643

643

1 827

1 827

58 046

58 046

97 %

97 %

193

193

460

460

918

918

1 570

1 570

13

13

20

20

—

33

33

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

746

704

2

32

738

99 %

1

—

5

7

1

0

—

1

Kuluttajat

31

27

0

1

28

92 %

1

—

0

1

1

0

—

2

Luova Eurooppa

214

196

2

9

206

96 %

1

—

7

8

0

0

0

0

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

233

226

0

—

226

97 %

0

—

0

0

7

0

—

7

Sisäisen turvallisuuden rahasto

565

424

2

29

454

80 %

1

—

100

102

8

0

—

8

Tietotekniikkajärjestelmät

13

10

—

3

13

98 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Oikeusasiat

50

46

0

1

47

94 %

1

—

0

1

2

0

0

2

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

75

72

0

1

73

97 %

0

—

1

1

1

0

0

1

Unionin pelastuspalvelumekanismi

41

31

2

1

34

83 %

0

—

1

1

3

3

—

6

Kansalaisten Eurooppa

29

28

0

0

29

98 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Elintarvikkeet ja rehut

252

244

1

3

247

98 %

1

—

3

4

0

0

—

0

Terveydenhuolto

63

59

1

1

61

98 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Erillisvirastot

886

810

—

36

846

96 %

0

—

39

39

0

—

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

13

11

—

—

11

89 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Erityistoimet

94

92

0

0

93

98 %

1

—

0

1

1

0

—

1

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

3 305

3 305

2 980

2 980

11

11

117

117

3 108

3 108

94 %

94 %

9

9

—

159

159

167

167

25

25

5

5

0

0

29

29

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

1 747

1 236

6

205

1 446

83 %

6

—

270

276

24

1

—

25

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

10

5

—

—

5

50 %

0

—

—

—

5

—

—

5

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

248

138

—

—

138

56 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

13

6

2

1

9

64 %

0

—

0

0

4

0

0

5

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

16

16

0

—

16

99 %

—

—

—

—

0

0

—

0

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

701

—

275

0

275

39 %

25

—

401

426

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 167

2 106

5

34

2 145

99 %

5

—

17

22

0

1

—

1

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

2 781

2 641

12

31

2 684

97 %

16

—

79

95

0

2

—

2

Kumppanuusväline

135

127

0

3

130

96 %

0

—

5

5

0

0

—

0

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

195

188

2

1

191

98 %

3

—

0

4

0

1

—

1

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

342

324

2

8

334

98 %

4

—

4

8

0

0

—

1

Humanitaarinen apu

1 723

1 437

5

63

1 506

87 %

6

—

212

217

0

0

—

0

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

345

292

0

24

316

92 %

0

—

28

28

0

0

—

0

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

40

38

1

1

40

99 %

1

—

—

1

0

0

—

0

Erillisvirastot

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

232

69

0

127

197

85 %

0

—

35

35

0

0

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

10

8

—

0

8

88 %

0

—

1

1

1

—

—

1

Erityistoimet

62

60

—

0

61

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

10 788

10 788

8 711

8 711

310

310

498

498

9 519

9 519

88 %

88 %

65

65

—

1 161

1 161

1 226

1 226

37

37

5

5

0

0

42

42

5

Eläkkeet

1 894

1 877

—

2

1 879

99 %

—

—

0

0

15

—

—

15

Eurooppa-koulut

199

178

0

10

188

94 %

—

—

5

5

6

0

—

6

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

2

1

—

3

57 %

0

1

0

1

0

0

—

1

Komission hallintomenot

4 294

3 239

322

174

3 734

87 %

310

1

202

513

22

24

1

47

Muiden toimielinten hallintomenot

4 963

3 435

446

259

4 140

83 %

508

0

182

690

76

58

—

133

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

11 355

11 355

8 731

8 731

768

768

445

445

9 944

9 944

88 %

88 %

818

818

2

2

389

389

1 209

1 209

120

120

82

82

1

1

203

203

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

120

—

—

—

—

—

0

—

—

—

120

—

—

120

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

44

5

0

22

28

64 %

0

—

16

16

0

0

—

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

177

152

—

—

152

86 %

0

—

—

—

25

—

—

25

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

340

340

157

157

0

0

22

22

180

180

53 %

53 %

0

0

—

16

16

16

16

144

144

0

0

—

144

144

Yhteensä

Yhteensä

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

4.9   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET

| milj. euroa |
| --- |
| Ohjelma | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Varainhoitovuoden lopussa maksamatta olevat sitoumukset yhteensä |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset/
  uudelleenarvostukset/
  peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 2 654 | (0) | (1 963 ) | 691 | 2 097 | (75) | — | 2 022 | 2 714 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 300 | (4) | (573) | 724 | 892 | (391) | — | 501 | 1 224 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 1 727 | (0) | (594) | 1 133 | 394 | (72) | (0) | 321 | 1 454 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 174 | (0) | (157) | 16 | 645 | (418) | — | 227 | 243 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | — | — | — | — | 43 | (26) | — | 17 | 17 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 651 | — | (194) | 457 | 141 | (2) | — | 139 | 596 |
| | Horisontti 2020 | 19 921 | (312) | (7 515 ) | 12 094 | 12 254 | (3 804 ) | (3) | 8 447 | 20 541 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 198 | (4) | (70) | 124 | 397 | (247) | (0) | 150 | 275 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 908 | (55) | (259) | 593 | 391 | (41) | — | 350 | 943 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 704 | (55) | (291) | 359 | 2 573 | (2 076 ) | — | 497 | 855 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 222 | (15) | (102) | 105 | 134 | (18) | — | 116 | 222 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 159 | (4) | (90) | 65 | 139 | (30) | — | 109 | 175 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Energia | 1 678 | (22) | (248) | 1 407 | 680 | (16) | — | 664 | 2 072 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne | 3 673 | (281) | (1 085 ) | 2 307 | 1 986 | (53) | — | 1 934 | 4 241 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 360 | (10) | (75) | 275 | 178 | (5) | — | 173 | 448 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 545 | (132) | (159) | 254 | — | — | — | — | 254 |
| | Erillisvirastot | 49 | (2) | (31) | 17 | 326 | (291) | — | 35 | 52 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 412 | (21) | (177) | 215 | 281 | (92) | — | 189 | 404 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 66 | (2) | (24) | 39 | 92 | (24) | — | 68 | 107 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 174 | (12) | (84) | 78 | 128 | (37) | — | 91 | 169 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 82 421 | (278) | (27 946 ) | 54 197 | 31 150 | (153) | — | 30 997 | 85 194 |
| | Siirtymäalueet | 16 151 | (6) | (4 196 ) | 11 949 | 6 579 | (27) | — | 6 553 | 18 502 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 25 870 | (43) | (8 944 ) | 16 883 | 9 811 | (171) | — | 9 640 | 26 523 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 613 | — | (271) | 343 | 258 | (12) | — | 246 | 588 |
| | Koheesiorahasto | 24 398 | (11) | (9 214 ) | 15 173 | 10 693 | (14) | — | 10 678 | 25 851 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 3 514 | (15) | (1 184 ) | 2 314 | 2 193 | (6) | — | 2 188 | 4 502 |
| | Tekninen apu | 218 | (18) | (73) | 126 | 247 | (123) | (0) | 124 | 251 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 1 101 | (0) | (351) | 750 | 557 | (3) | — | 554 | 1 304 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 2 248 | (7) | (1 016 ) | 1 224 | 434 | (3) | — | 431 | 1 655 |
| | Verkkojen Eurooppa väline (CEF) | 4 704 | (13) | (745) | 3 946 | 1 655 | (7) | — | 1 648 | 5 595 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 22 | (1) | (6) | 14 | 8 | (2) | — | 6 | 20 |
| | Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 196 837 | (1 323 ) | (67 640 ) | 127 874 | 87 357 | (8 237 ) | (4) | 79 117 | 206 991 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 309 | (14) | (228) | 67 | 44 364 | (44 082 ) | — | 282 | 349 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 32 742 | (108) | (12 174 ) | 20 460 | 14 427 | (292) | — | 14 134 | 34 594 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 3 218 | (233) | (754) | 2 231 | 1 070 | (21) | (0) | 1 049 | 3 280 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 21 | (3) | (10) | 8 | 94 | (87) | — | 7 | 15 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 1 564 | (2) | (283) | 1 279 | 522 | (34) | — | 488 | 1 768 |
| | Erillisvirastot | 3 | (0) | (3) | — | 66 | (63) | — | 3 | 3 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | 6 | — | (6) | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 20 | (0) | (7) | 12 | 16 | (0) | — | 15 | 28 |
| | Erityistoimet | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| | Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 37 883 | (360) | (13 466 ) | 24 058 | 60 560 | (44 580 ) | (0) | 15 980 | 40 037 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 2 447 | (34) | (721) | 1 692 | 986 | (17) | — | 969 | 2 662 |
| | Kuluttajat | 41 | (1) | (20) | 21 | 29 | (9) | — | 20 | 40 |
| | Luova Eurooppa | 193 | (7) | (91) | 94 | 239 | (115) | — | 124 | 219 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 90 | (1) | (67) | 22 | 199 | (160) | — | 40 | 62 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 1 420 | (19) | (433) | 969 | 799 | (22) | — | 777 | 1 746 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 47 | (1) | (13) | 34 | 12 | (0) | — | 12 | 46 |
| | Oikeusasiat | 90 | (1) | (34) | 55 | 48 | (13) | — | 35 | 90 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 115 | (1) | (63) | 51 | 64 | (10) | — | 54 | 105 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 44 | (2) | (21) | 21 | 35 | (13) | — | 21 | 43 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 22 | (0) | (13) | 9 | 28 | (16) | — | 12 | 21 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 316 | (31) | (187) | 98 | 281 | (60) | — | 221 | 319 |
| | Terveydenhuolto | 133 | (6) | (46) | 81 | 68 | (16) | — | 52 | 133 |
| | Erillisvirastot | 132 | (1) | (5) | 126 | 956 | (841) | — | 115 | 242 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 24 | (1) | (9) | 14 | 11 | (2) | — | 9 | 24 |
| | Erityistoimet | 77 | (1) | (59) | 17 | 99 | (34) | — | 65 | 82 |
| | Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 5 194 | (107) | (1 781 ) | 3 306 | 3 855 | (1 327 ) | — | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 6 899 | (124) | (1 225 ) | 5 549 | 2 097 | (221) | (0) | 1 875 | 7 425 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 40 | (0) | (0) | 40 | 10 | (5) | — | 5 | 45 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | — | — | — | — | 138 | (138) | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 18 | (1) | (6) | 12 | 7 | (3) | — | 4 | 15 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 18 | (0) | (2) | 16 | 20 | (14) | — | 6 | 22 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 275 | — | (275) | — | 325 | (0) | — | 325 | 325 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 7 662 | (185) | (1 724 ) | 5 753 | 2 501 | (421) | (0) | 2 080 | 7 833 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 8 643 | (218) | (2 418 ) | 6 006 | 3 015 | (265) | — | 2 749 | 8 755 |
| | Kumppanuusväline | 376 | (6) | (113) | 257 | 146 | (17) | (0) | 129 | 386 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 370 | (10) | (139) | 222 | 189 | (52) | (0) | 137 | 358 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 623 | (34) | (220) | 369 | 373 | (114) | (0) | 258 | 627 |
| | Humanitaarinen apu | 899 | (33) | (429) | 437 | 1 533 | (1 077 ) | (0) | 456 | 893 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 243 | (32) | (80) | 132 | 371 | (236) | — | 134 | 266 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 122 | (8) | (39) | 75 | 33 | (1) | — | 32 | 107 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 154 | (13) | (29) | 113 | 208 | (168) | — | 39 | 152 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 22 | (1) | (7) | 13 | 3 | (1) | — | 2 | 16 |
| | Erityistoimet | 113 | (2) | (42) | 70 | 76 | (19) | — | 57 | 126 |
| | Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 26 478 | (667) | (6 746 ) | 19 064 | 11 062 | (2 773 ) | (1) | 8 288 | 27 352 |
| 5 | Eläkkeet | — | — | — | — | 1 879 | (1 879 ) | — | — | — |
| | Eurooppa-koulut | 0 | (0) | (0) | — | 190 | (188) | — | 2 | 2 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | — | (2) | 3 | 4 | (0) | — | 3 | 6 |
| | Komission hallintomenot | 354 | (26) | (328) | 0 | 3 772 | (3 407 ) | (0) | 365 | 366 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 507 | (61) | (444) | 2 | 4 280 | (3 695 ) | 0 | 584 | 587 |
| | Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 867 | (87) | (775) | 6 | 10 124 | (9 169 ) | (0) | 955 | 961 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 0 | (0) | (0) | — | 28 | (28) | — | 0 | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | — | — | 152 | (152) | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 0 | (0) | (0) | — | 180 | (180) | — | 0 | 0 |
| | Yhteensä | 267 258 | (2 544 ) | (90 407 ) | 174 307 | 173 139 | (66 265 ) | (5) | 106 868 | 281 175 |

milj. euroa

Ohjelma

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Varainhoitovuoden lopussa maksamatta olevat sitoumukset yhteensä

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset/

uudelleenarvostukset/

peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

2 654

(0)

(1 963 )

691

2 097

(75)

—

2 022

2 714

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 300

(4)

(573)

724

892

(391)

—

501

1 224

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

1 727

(0)

(594)

1 133

394

(72)

(0)

321

1 454

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

174

(0)

(157)

16

645

(418)

—

227

243

Euroopan solidaarisuusjoukot

—

—

—

—

43

(26)

—

17

17

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

651

—

(194)

457

141

(2)

—

139

596

Horisontti 2020

19 921

(312)

(7 515 )

12 094

12 254

(3 804 )

(3)

8 447

20 541

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

198

(4)

(70)

124

397

(247)

(0)

150

275

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

908

(55)

(259)

593

391

(41)

—

350

943

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

704

(55)

(291)

359

2 573

(2 076 )

—

497

855

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

222

(15)

(102)

105

134

(18)

—

116

222

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

159

(4)

(90)

65

139

(30)

—

109

175

Verkkojen Eurooppa väline – Energia

1 678

(22)

(248)

1 407

680

(16)

—

664

2 072

Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne

3 673

(281)

(1 085 )

2 307

1 986

(53)

—

1 934

4 241

Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia

360

(10)

(75)

275

178

(5)

—

173

448

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

545

(132)

(159)

254

—

—

—

—

254

Erillisvirastot

49

(2)

(31)

17

326

(291)

—

35

52

Muut toimet ja ohjelmat

412

(21)

(177)

215

281

(92)

—

189

404

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

66

(2)

(24)

39

92

(24)

—

68

107

Komission erityiset toimivaltuudet

174

(12)

(84)

78

128

(37)

—

91

169

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

82 421

(278)

(27 946 )

54 197

31 150

(153)

—

30 997

85 194

Siirtymäalueet

16 151

(6)

(4 196 )

11 949

6 579

(27)

—

6 553

18 502

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

25 870

(43)

(8 944 )

16 883

9 811

(171)

—

9 640

26 523

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

613

—

(271)

343

258

(12)

—

246

588

Koheesiorahasto

24 398

(11)

(9 214 )

15 173

10 693

(14)

—

10 678

25 851

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

3 514

(15)

(1 184 )

2 314

2 193

(6)

—

2 188

4 502

Tekninen apu

218

(18)

(73)

126

247

(123)

(0)

124

251

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

1 101

(0)

(351)

750

557

(3)

—

554

1 304

Nuorisotyöllisyysaloite

2 248

(7)

(1 016 )

1 224

434

(3)

—

431

1 655

Verkkojen Eurooppa väline (CEF)

4 704

(13)

(745)

3 946

1 655

(7)

—

1 648

5 595

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

22

(1)

(6)

14

8

(2)

—

6

20

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

196 837

196 837

(1 323 )

(1 323 )

(67 640 )

(67 640 )

127 874

127 874

87 357

87 357

(8 237 )

(8 237 )

(4)

(4)

79 117

79 117

206 991

206 991

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

309

(14)

(228)

67

44 364

(44 082 )

—

282

349

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

32 742

(108)

(12 174 )

20 460

14 427

(292)

—

14 134

34 594

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

3 218

(233)

(754)

2 231

1 070

(21)

(0)

1 049

3 280

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

21

(3)

(10)

8

94

(87)

—

7

15

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

1 564

(2)

(283)

1 279

522

(34)

—

488

1 768

Erillisvirastot

3

(0)

(3)

—

66

(63)

—

3

3

Muut toimet ja toimenpiteet

6

—

(6)

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

20

(0)

(7)

12

16

(0)

—

15

28

Erityistoimet

0

—

—

0

—

—

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

37 883

37 883

(360)

(360)

(13 466 )

(13 466 )

24 058

24 058

60 560

60 560

(44 580 )

(44 580 )

(0)

(0)

15 980

15 980

40 037

40 037

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

2 447

(34)

(721)

1 692

986

(17)

—

969

2 662

Kuluttajat

41

(1)

(20)

21

29

(9)

—

20

40

Luova Eurooppa

193

(7)

(91)

94

239

(115)

—

124

219

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

90

(1)

(67)

22

199

(160)

—

40

62

Sisäisen turvallisuuden rahasto

1 420

(19)

(433)

969

799

(22)

—

777

1 746

Tietotekniikkajärjestelmät

47

(1)

(13)

34

12

(0)

—

12

46

Oikeusasiat

90

(1)

(34)

55

48

(13)

—

35

90

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

115

(1)

(63)

51

64

(10)

—

54

105

Unionin pelastuspalvelumekanismi

44

(2)

(21)

21

35

(13)

—

21

43

Kansalaisten Eurooppa

22

(0)

(13)

9

28

(16)

—

12

21

Elintarvikkeet ja rehut

316

(31)

(187)

98

281

(60)

—

221

319

Terveydenhuolto

133

(6)

(46)

81

68

(16)

—

52

133

Erillisvirastot

132

(1)

(5)

126

956

(841)

—

115

242

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

24

(1)

(9)

14

11

(2)

—

9

24

Erityistoimet

77

(1)

(59)

17

99

(34)

—

65

82

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

5 194

5 194

(107)

(107)

(1 781 )

(1 781 )

3 306

3 306

3 855

3 855

(1 327 )

(1 327 )

—

2 528

2 528

5 834

5 834

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

6 899

(124)

(1 225 )

5 549

2 097

(221)

(0)

1 875

7 425

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

40

(0)

(0)

40

10

(5)

—

5

45

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

—

—

—

—

138

(138)

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

18

(1)

(6)

12

7

(3)

—

4

15

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

18

(0)

(2)

16

20

(14)

—

6

22

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

275

—

(275)

—

325

(0)

—

325

325

Euroopan naapuruusväline (ENI)

7 662

(185)

(1 724 )

5 753

2 501

(421)

(0)

2 080

7 833

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

8 643

(218)

(2 418 )

6 006

3 015

(265)

—

2 749

8 755

Kumppanuusväline

376

(6)

(113)

257

146

(17)

(0)

129

386

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

370

(10)

(139)

222

189

(52)

(0)

137

358

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

623

(34)

(220)

369

373

(114)

(0)

258

627

Humanitaarinen apu

899

(33)

(429)

437

1 533

(1 077 )

(0)

456

893

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

243

(32)

(80)

132

371

(236)

—

134

266

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

122

(8)

(39)

75

33

(1)

—

32

107

Erillisvirastot

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Muut toimet ja ohjelmat

154

(13)

(29)

113

208

(168)

—

39

152

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

22

(1)

(7)

13

3

(1)

—

2

16

Erityistoimet

113

(2)

(42)

70

76

(19)

—

57

126

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

26 478

26 478

(667)

(667)

(6 746 )

(6 746 )

19 064

19 064

11 062

11 062

(2 773 )

(2 773 )

(1)

(1)

8 288

8 288

27 352

27 352

5

Eläkkeet

—

—

—

—

1 879

(1 879 )

—

—

—

Eurooppa-koulut

0

(0)

(0)

—

190

(188)

—

2

2

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

—

(2)

3

4

(0)

—

3

6

Komission hallintomenot

354

(26)

(328)

0

3 772

(3 407 )

(0)

365

366

Muiden toimielinten hallintomenot

507

(61)

(444)

2

4 280

(3 695 )

0

584

587

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

867

867

(87)

(87)

(775)

(775)

6

6

10 124

10 124

(9 169 )

(9 169 )

(0)

(0)

955

955

961

961

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

0

(0)

(0)

—

28

(28)

—

0

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

—

—

152

(152)

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

180

180

(180)

(180)

—

0

0

0

0

Yhteensä

Yhteensä

267 258

267 258

(2 544 )

(2 544 )

(90 407 )

(90 407 )

174 307

174 307

173 139

173 139

(66 265 )

(66 265 )

(5)

(5)

106 868

106 868

281 175

281 175

4.10   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| | Ohjelma | < 2012 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | Yhteensä |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | — | — | — | — | 0 | 4 | 687 | 2 022 | 2 714 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 0 | 0 | — | — | 47 | 112 | 564 | 501 | 1 224 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | — | — | 546 | — | 15 | 306 | 267 | 321 | 1 454 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 12 | 227 | 243 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | — | — | — | — | — | — | — | 17 | 17 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | — | — | 97 | 72 | 77 | 103 | 108 | 139 | 596 |
| | Horisontti 2020 | 246 | 273 | 784 | 1 440 | 2 120 | 2 908 | 4 320 | 8 450 | 20 541 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 8 | 1 | 2 | 7 | 24 | 35 | 48 | 150 | 275 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 2 | 4 | 181 | 6 | 46 | 113 | 242 | 350 | 943 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 23 | 43 | 93 | 199 | 497 | 855 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 2 | 4 | 6 | 7 | 13 | 14 | 60 | 116 | 222 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | — | 0 | — | 1 | 4 | 15 | 44 | 109 | 175 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Energia | 5 | 2 | 2 | 245 | 235 | 387 | 532 | 664 | 2 072 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne | 13 | — | 6 | 226 | 192 | 705 | 1 166 | 1 934 | 4 241 |
| | Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia | — | 0 | — | 21 | 34 | 135 | 85 | 173 | 448 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 254 | — | — | — | — | — | — | — | 254 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | 0 | 1 | 15 | 35 | 52 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 22 | 4 | 14 | 14 | 23 | 35 | 103 | 189 | 404 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 2 | 1 | 2 | 0 | 3 | 8 | 23 | 68 | 107 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 0 | 0 | 4 | 5 | 5 | 17 | 46 | 91 | 169 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 510 | 445 | 3 057 | 651 | 5 465 | 16 652 | 27 416 | 30 997 | 85 194 |
| | Siirtymäalueet | 38 | — | — | 149 | 1 594 | 4 066 | 6 102 | 6 553 | 18 502 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 53 | — | 626 | 327 | 1 766 | 5 071 | 9 040 | 9 640 | 26 523 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | — | — | — | 9 | 38 | 74 | 222 | 246 | 588 |
| | Koheesiorahasto | 159 | — | 487 | 321 | 1 046 | 3 598 | 9 561 | 10 678 | 25 851 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 40 | 9 | 52 | — | 5 | 417 | 1 780 | 2 199 | 4 502 |
| | Tekninen apu | 1 | 1 | 0 | 2 | 27 | 37 | 60 | 124 | 251 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | — | — | — | 0 | 36 | 300 | 415 | 554 | 1 304 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | — | — | — | 0 | 397 | 413 | 413 | 431 | 1 655 |
| | Verkkojen Eurooppa väline (CEF) | — | — | — | 279 | 550 | 1 608 | 1 510 | 1 648 | 5 595 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | — | — | 1 | 1 | 4 | 9 | 6 | 20 |
| | Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 1 355 | 744 | 5 867 | 3 807 | 13 803 | 37 234 | 65 049 | 79 131 | 206 991 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | — | — | — | 0 | 3 | 9 | 55 | 282 | 349 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 34 | — | 293 | 198 | 1 567 | 7 296 | 11 072 | 14 134 | 34 594 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 9 | 3 | 96 | 4 | 358 | 760 | 1 000 | 1 049 | 3 280 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 7 | 15 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 142 | 53 | 72 | 107 | 209 | 229 | 273 | 682 | 1 768 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | 0 | 0 | 2 | 1 | 4 | 5 | 15 | 28 |
| | Erityistoimet | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 186 | 56 | 461 | 311 | 2 138 | 8 301 | 12 411 | 16 173 | 40 037 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 20 | 17 | 29 | 4 | 37 | 491 | 1 094 | 969 | 2 662 |
| | Kuluttajat | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 4 | 14 | 20 | 40 |
| | Luova Eurooppa | — | — | 1 | 4 | 6 | 22 | 61 | 124 | 219 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | — | — | — | — | — | 13 | 9 | 40 | 62 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 19 | 42 | 13 | 12 | 26 | 266 | 589 | 777 | 1 746 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | 25 | 12 | 46 |
| | Oikeusasiat | 1 | 1 | 4 | 4 | 8 | 16 | 21 | 35 | 90 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 3 | 4 | 2 | 4 | 7 | 12 | 19 | 54 | 105 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | — | 0 | — | 1 | 2 | 6 | 12 | 21 | 43 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 12 | 21 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 1 | 0 | 2 | 6 | 9 | 27 | 52 | 221 | 319 |
| | Terveydenhuolto | 4 | 1 | 2 | 5 | 14 | 22 | 33 | 52 | 133 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | 0 | 12 | 114 | 115 | 242 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | 1 | 1 | 2 | 3 | 3 | 4 | 9 | 24 |
| | Erityistoimet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 15 | 65 | 82 |
| | Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 50 | 67 | 56 | 45 | 118 | 901 | 2 069 | 2 528 | 5 834 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 349 | 94 | 522 | 437 | 971 | 1 475 | 1 702 | 1 875 | 7 425 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | — | — | — | — | — | — | 40 | 5 | 45 |
| | Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | — | — | — | 2 | 2 | 2 | 6 | 4 | 15 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | — | — | — | 7 | 3 | 2 | 4 | 6 | 22 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | — | — | — | — | — | — | — | 325 | 325 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 426 | 341 | 485 | 594 | 783 | 1 367 | 1 716 | 2 120 | 7 833 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 250 | 178 | 453 | 564 | 938 | 1 424 | 2 198 | 2 751 | 8 755 |
| | Kumppanuusväline | 0 | 8 | 13 | 37 | 42 | 70 | 82 | 133 | 386 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 5 | 2 | 9 | 20 | 35 | 61 | 90 | 137 | 358 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 7 | 9 | 20 | 36 | 67 | 88 | 141 | 258 | 627 |
| | Humanitaarinen apu | 9 | 13 | 14 | 8 | 11 | 117 | 267 | 456 | 893 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 4 | 14 | 2 | 24 | 23 | 21 | 43 | 134 | 266 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 7 | 4 | 7 | 10 | 12 | 18 | 18 | 32 | 107 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 5 | 4 | 2 | 13 | 23 | 31 | 36 | 39 | 152 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 3 | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 5 | 2 | 16 |
| | Erityistoimet | 1 | 2 | 1 | 2 | 7 | 20 | 37 | 57 | 126 |
| | Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 1 065 | 671 | 1 526 | 1 753 | 2 920 | 4 697 | 6 385 | 8 335 | 27 352 |
| 5 | Eläkkeet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eurooppa-koulut | — | — | — | — | — | — | 0 | 2 | 2 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 |
| | Komission hallintomenot | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 365 | 366 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 587 | 587 |
| | Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 3 | 957 | 961 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Yhteensä | 2 656 | 1 538 | 7 910 | 5 916 | 18 979 | 51 133 | 85 917 | 107 126 | 281 175 |

milj. euroa

Ohjelma

< 2012

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Yhteensä

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

—

—

—

—

0

4

687

2 022

2 714

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

0

0

—

—

47

112

564

501

1 224

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

—

—

546

—

15

306

267

321

1 454

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

—

—

—

0

0

3

12

227

243

Euroopan solidaarisuusjoukot

—

—

—

—

—

—

—

17

17

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

—

—

97

72

77

103

108

139

596

Horisontti 2020

246

273

784

1 440

2 120

2 908

4 320

8 450

20 541

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

8

1

2

7

24

35

48

150

275

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

2

4

181

6

46

113

242

350

943

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

0

0

1

23

43

93

199

497

855

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

2

4

6

7

13

14

60

116

222

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

—

0

—

1

4

15

44

109

175

Verkkojen Eurooppa väline – Energia

5

2

2

245

235

387

532

664

2 072

Verkkojen Eurooppa väline – Liikenne

13

—

6

226

192

705

1 166

1 934

4 241

Verkkojen Eurooppa väline – Tieto- ja viestintäteknologia

—

0

—

21

34

135

85

173

448

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

254

—

—

—

—

—

—

—

254

Erillisvirastot

—

—

—

—

0

1

15

35

52

Muut toimet ja ohjelmat

22

4

14

14

23

35

103

189

404

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

2

1

2

0

3

8

23

68

107

Komission erityiset toimivaltuudet

0

0

4

5

5

17

46

91

169

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

510

445

3 057

651

5 465

16 652

27 416

30 997

85 194

Siirtymäalueet

38

—

—

149

1 594

4 066

6 102

6 553

18 502

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

53

—

626

327

1 766

5 071

9 040

9 640

26 523

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

—

—

—

9

38

74

222

246

588

Koheesiorahasto

159

—

487

321

1 046

3 598

9 561

10 678

25 851

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

40

9

52

—

5

417

1 780

2 199

4 502

Tekninen apu

1

1

0

2

27

37

60

124

251

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

—

—

—

0

36

300

415

554

1 304

Nuorisotyöllisyysaloite

—

—

—

0

397

413

413

431

1 655

Verkkojen Eurooppa väline (CEF)

—

—

—

279

550

1 608

1 510

1 648

5 595

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

—

—

1

1

4

9

6

20

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

1 355

1 355

744

744

5 867

5 867

3 807

3 807

13 803

13 803

37 234

37 234

65 049

65 049

79 131

79 131

206 991

206 991

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

—

—

—

0

3

9

55

282

349

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

34

—

293

198

1 567

7 296

11 072

14 134

34 594

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

9

3

96

4

358

760

1 000

1 049

3 280

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

—

—

—

—

—

3

5

7

15

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

142

53

72

107

209

229

273

682

1 768

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

0

0

2

1

4

5

15

28

Erityistoimet

—

—

—

0

0

—

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

186

186

56

56

461

461

311

311

2 138

2 138

8 301

8 301

12 411

12 411

16 173

16 173

40 037

40 037

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

20

17

29

4

37

491

1 094

969

2 662

Kuluttajat

—

0

0

1

2

4

14

20

40

Luova Eurooppa

—

—

1

4

6

22

61

124

219

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

—

—

—

—

—

13

9

40

62

Sisäisen turvallisuuden rahasto

19

42

13

12

26

266

589

777

1 746

Tietotekniikkajärjestelmät

1

0

0

1

2

3

25

12

46

Oikeusasiat

1

1

4

4

8

16

21

35

90

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

3

4

2

4

7

12

19

54

105

Unionin pelastuspalvelumekanismi

—

0

—

1

2

6

12

21

43

Kansalaisten Eurooppa

0

—

0

0

0

1

7

12

21

Elintarvikkeet ja rehut

1

0

2

6

9

27

52

221

319

Terveydenhuolto

4

1

2

5

14

22

33

52

133

Erillisvirastot

—

—

—

—

0

12

114

115

242

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

1

1

2

3

3

4

9

24

Erityistoimet

0

0

0

0

0

2

15

65

82

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

50

50

67

67

56

56

45

45

118

118

901

901

2 069

2 069

2 528

2 528

5 834

5 834

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

349

94

522

437

971

1 475

1 702

1 875

7 425

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

—

—

—

—

—

—

40

5

45

Takuurahasto ulkosuhteisiin liittyville hankkeille

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

—

—

—

2

2

2

6

4

15

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

—

—

—

7

3

2

4

6

22

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

—

—

—

—

—

—

—

325

325

Euroopan naapuruusväline (ENI)

426

341

485

594

783

1 367

1 716

2 120

7 833

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

250

178

453

564

938

1 424

2 198

2 751

8 755

Kumppanuusväline

0

8

13

37

42

70

82

133

386

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

5

2

9

20

35

61

90

137

358

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

7

9

20

36

67

88

141

258

627

Humanitaarinen apu

9

13

14

8

11

117

267

456

893

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

4

14

2

24

23

21

43

134

266

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

7

4

7

10

12

18

18

32

107

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Muut toimet ja ohjelmat

5

4

2

13

23

31

36

39

152

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

3

1

0

1

3

0

5

2

16

Erityistoimet

1

2

1

2

7

20

37

57

126

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

1 065

1 065

671

671

1 526

1 526

1 753

1 753

2 920

2 920

4 697

4 697

6 385

6 385

8 335

8 335

27 352

27 352

5

Eläkkeet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Eurooppa-koulut

—

—

—

—

—

—

0

2

2

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

—

—

—

—

0

3

3

6

Komission hallintomenot

—

—

0

0

—

0

0

365

366

Muiden toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

0

587

587

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

—

—

0

0

0

0

—

0

0

3

3

957

957

961

961

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

Yhteensä

Yhteensä

2 656

2 656

1 538

1 538

7 910

7 910

5 916

5 916

18 979

18 979

51 133

51 133

85 917

85 917

107 126

107 126

281 175

281 175

5.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN

5.1   TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Euroopan parlamentti | 164 | 164 | 197 | 19 | 217 | 191 | 3 | 194 | 118 % | 23 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 53 | 53 | 79 | 2 | 81 | 79 | 1 | 80 | 151 % | 1 |
| Komissio | 144 315 | 144 401 | 164 179 | 8 210 | 172 389 | 157 870 | 773 | 158 643 | 110 % | 13 747 |
| Unionin tuomioistuin | 56 | 56 | 53 | 0 | 53 | 53 | 0 | 53 | 96 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 21 | 21 | 21 | 0 | 21 | 21 | — | 21 | 101 % | 0 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 12 | 12 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 136 % | — |
| Alueiden komitea | 9 | 9 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 124 % | 0 |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 86 % | 0 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 78 % | — |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 49 | 49 | 296 | 2 | 297 | 295 | 2 | 297 | 607 % | 1 |
| Yhteensä | 144 681 | 144 768 | 164 856 | 8 234 | 173 090 | 158 539 | 779 | 159 318 | 110 % | 13 771 |

milj. euroa

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Euroopan parlamentti

164

164

197

19

217

191

3

194

118 %

23

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

53

53

79

2

81

79

1

80

151 %

1

Komissio

144 315

144 401

164 179

8 210

172 389

157 870

773

158 643

110 %

13 747

Unionin tuomioistuin

56

56

53

0

53

53

0

53

96 %

0

Tilintarkastustuomioistuin

21

21

21

0

21

21

—

21

101 %

0

Talous- ja sosiaalikomitea

12

12

16

0

16

16

0

16

136 %

—

Alueiden komitea

9

9

11

0

11

11

0

11

124 %

0

Oikeusasiamies

1

1

1

0

1

1

0

1

86 %

0

Euroopan tietosuojavaltuutettu

1

1

1

0

1

1

0

1

78 %

—

Euroopan ulkosuhdehallinto

49

49

296

2

297

295

2

297

607 %

1

Yhteensä

Yhteensä

144 681

144 681

144 768

144 768

164 856

164 856

8 234

8 234

173 090

173 090

158 539

158 539

779

779

159 318

159 318

110 %

110 %

13 771

13 771

Konsolidoitu selvitys EU:n yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät EU:n talousarvioon erillisinä.

Virastojen talousarviota ja toteuttamista ei konsolidoida EU:n talousarvioon. Komission avustus sisältyy EU:n talousarvioon.

Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta olisi otettava huomioon, että oman talousarvionsa lisäksi se saa rahoitusosuudet komissiolta (141,7 miljoonaa euroa, 144 miljoonaa euroa vuonna 2017) ja Euroopan kehitysrahastolta ja erityisrahastoilta (70,1 miljoonaa euroa, 72 miljoonaa euroa vuonna 2017). Tämä kattaa komission henkilöstön kustannukset Euroopan kehitysrahastosta ja erityisrahastoista rahoitetuissa edustustoissa, mukaan lukien vuoden aikana näistä rahoitusosuuksista syntyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot. Nämä talousarviomäärärahat asetetaan Euroopan ulkosuhdehallinnon käyttöön (käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina) ja niillä katetaan lähinnä EU:n edustustoissa työskentelevän komission henkilöstön kustannukset. Kyseisten edustustojen hallinnosta vastaa Euroopan ulkosuhdehallinto.

5.2   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat
  määrärahat
  yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötark. sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötark. sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Euroopan parlamentti | 2 031 | 1 934 | 3 | 56 | 1 993 | 98 % | 22 | 0 | 22 | 16 | — | 0 | 16 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 629 | 527 | 4 | 24 | 555 | 88 % | 23 | 0 | 23 | 46 | 5 | 0 | 51 |
| Komissio | 174 003 | 155 941 | 866 | 12 051 | 168 859 | 97 % | 4 386 | 525 | 4 911 | 215 | 18 | 0 | 233 |
| Unionin tuomioistuin | 411 | 407 | 0 | 1 | 407 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 146 | 140 | 0 | 0 | 141 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 140 | 134 | 0 | 4 | 138 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Alueiden komitea | 98 | 95 | 0 | 2 | 97 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Oikeusasiamies | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 14 | 14 | 0 | 0 | 14 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 984 | 678 | 0 | 247 | 925 | 94 % | 59 | 0 | 59 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Yhteensä | 178 468 | 159 881 | 873 | 12 385 | 173 139 | 97 % | 4 491 | 525 | 5 015 | 291 | 23 | 0 | 314 |

milj. euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat

määrärahat

yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötark. sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötark. sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Euroopan parlamentti

2 031

1 934

3

56

1 993

98 %

22

0

22

16

—

0

16

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

629

527

4

24

555

88 %

23

0

23

46

5

0

51

Komissio

174 003

155 941

866

12 051

168 859

97 %

4 386

525

4 911

215

18

0

233

Unionin tuomioistuin

411

407

0

1

407

99 %

1

0

1

3

0

0

3

Tilintarkastustuomioistuin

146

140

0

0

141

96 %

0

0

0

6

0

0

6

Talous- ja sosiaalikomitea

140

134

0

4

138

99 %

0

0

0

2

0

0

2

Alueiden komitea

98

95

0

2

97

99 %

0

0

0

1

0

0

1

Oikeusasiamies

11

10

0

0

10

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

14

14

0

0

14

94 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopan ulkosuhdehallinto

984

678

0

247

925

94 %

59

0

59

1

0

0

1

Yhteensä

Yhteensä

178 468

178 468

159 881

159 881

873

873

12 385

12 385

173 139

173 139

97 %

97 %

4 491

4 491

525

525

5 015

5 015

291

291

23

23

0

0

314

314

5.3   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| milj. euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat
  määrärahat
  yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista
  hyväksy-
  tyistä
  määrärahoista | Siirretyistä
  määrä-
  rahoista | Käyttötark.
  sidotuista
  tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti
  siirtyneet | Päätöksellä
  siirretyt | Käyttötark. sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista
  hyväksytyistä
  määrärahoista | Siirretyistä
  määrä
  rahoista | Käyttötark.
  sidotuista
  tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Euroopan parlamentti | 2 321 | 1 637 | 268 | 28 | 1 933 | 83 % | 298 | 0 | 50 | 347 | 16 | 24 | 0 | 41 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 681 | 470 | 43 | 23 | 536 | 79 % | 61 | 0 | 24 | 84 | 46 | 14 | 0 | 60 |
| Komissio | 161 390 | 139 260 | 1 394 | 11 879 | 152 533 | 95 % | 706 | 465 | 7 294 | 8 465 | 322 | 68 | 2 | 392 |
| Unionin tuomioistuin | 432 | 386 | 18 | 1 | 404 | 94 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 3 | 3 | 0 | 6 |
| Tilintarkastustuomio-istuin | 154 | 133 | 7 | 0 | 140 | 91 % | 7 | 0 | 0 | 8 | 6 | 1 | 0 | 6 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 150 | 126 | 8 | 3 | 137 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| Alueiden komitea | 108 | 87 | 8 | 1 | 96 | 90 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Oikeusasiamies | 12 | 10 | 1 | 0 | 11 | 91 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 16 | 11 | 1 | 0 | 12 | 75 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 1 090 | 575 | 93 | 202 | 870 | 80 % | 102 | 0 | 105 | 208 | 1 | 11 | — | 12 |
| Yhteensä | 166 353 | 142 695 | 1 840 | 12 138 | 156 673 | 94 % | 1 214 | 465 | 7 475 | 9 154 | 398 | 126 | 2 | 526 |

milj. euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat

määrärahat

yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2019 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista

hyväksy-

tyistä

määrärahoista

Siirretyistä

määrä-

rahoista

Käyttötark.

sidotuista

tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti

siirtyneet

Päätöksellä

siirretyt

Käyttötark. sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista

hyväksytyistä

määrärahoista

Siirretyistä

määrä

rahoista

Käyttötark.

sidotuista

tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Euroopan parlamentti

2 321

1 637

268

28

1 933

83 %

298

0

50

347

16

24

0

41

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

681

470

43

23

536

79 %

61

0

24

84

46

14

0

60

Komissio

161 390

139 260

1 394

11 879

152 533

95 %

706

465

7 294

8 465

322

68

2

392

Unionin tuomioistuin

432

386

18

1

404

94 %

21

0

1

22

3

3

0

6

Tilintarkastustuomio-istuin

154

133

7

0

140

91 %

7

0

0

8

6

1

0

6

Talous- ja sosiaalikomitea

150

126

8

3

137

91 %

8

0

1

9

2

2

0

4

Alueiden komitea

108

87

8

1

96

90 %

8

0

1

9

1

1

0

2

Oikeusasiamies

12

10

1

0

11

91 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

16

11

1

0

12

75 %

2

0

0

2

1

1

0

2

Euroopan ulkosuhdehallinto

1 090

575

93

202

870

80 %

102

0

105

208

1

11

—

12

Yhteensä

Yhteensä

166 353

166 353

142 695

142 695

1 840

1 840

12 138

12 138

156 673

156 673

94 %

94 %

1 214

1 214

465

465

7 475

7 475

9 154

9 154

398

398

126

126

2

2

526

526

6.   ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN

Jäljempänä olevissa kertomuksissa esitetään virastojen tulot ja menot. Kertomukset kattavat sekä erillisvirastot (perinteiset virastot) että toimeenpanovirastot.

Virastojen tuloja ja menoja ei konsolidoida EU:n talousarvioon. Komission avustus sisältyy EU:n talousarvioon.

Virastojen muita tulo- ja menolähteitä ei lisätä EU:n talousarvion tilinpäätökseen. Kukin virasto esittää oman tilinpäätöksensä. Jäljempänä olevissa taulukoissa esitetyt tiedot antavat yleisen taloudellisen kuvan näistä EU:n elimistä.

6.1   TALOUSARVIOTULOT

TALOUSARVIOTULOT

| milj. euroa |
| --- |
| Virasto | Rahoitus komission toimintalohkosta | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Toteutuneet tulot |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) | 6 | 14 | 14 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) | 9 | 4 | 4 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) | 17 | 17 | 18 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea) | 17 | 11 | 11 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) | 15 | 50 | 50 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) | 4 | 15 | 15 |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA) | 18 | 94 | 97 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) | 18 | 98 | 98 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) | 6 | 198 | 155 |
| Euroopan pankkiviranomainen (EPV) | 12 | 43 | 44 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) | 18 | 289 | 306 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC) | 17 | 58 | 58 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) | 15 | 18 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) | 2 | 119 | 121 |
| Euroopan ympäristökeskus (EYK) | 7 | 66 | 66 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) | 11 | 17 | 17 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) | 17 | 80 | 80 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) | 4 | 21 | 21 |
| Euroopan GNSS-virasto | 6 | 33 | 746 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) | 4 | 8 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) | 15 | 370 | 345 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) | 12 | 25 | 25 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) | 6 | 77 | 103 |
| Euroopan lääkevirasto (EMA) | 2 | 338 | 317 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) | 18 | 16 | 16 |
| Euroopan poliisivirasto | 18 | 137 | 137 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) | 8 | 49 | 49 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) | 12 | 44 | 44 |
| Euroopan koulutussäätiö (ETF) | 15 | 20 | 20 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) | 18 | 23 | 23 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) | 18 | 9 | 14 |
| Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) | 9 | 11 | 12 |
| Euroopan unionin rautatievirasto | 6 | 29 | 29 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) | 12 | 403 | 245 |
| Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) | 33 | 38 | 38 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME) | 6 | 44 | 44 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 8 | 795 | 831 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) | 6 | 27 | 27 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | 8 | 70 | 70 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 15 | 47 | 41 |
| Yhteensä | | 3 822 | 4 377 |

milj. euroa

Virasto

Rahoitus komission toimintalohkosta

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Toteutuneet tulot

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

6

14

14

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC)

9

4

4

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

17

17

18

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

17

11

11

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

15

50

50

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

4

15

15

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

18

94

97

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

18

98

98

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

6

198

155

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

12

43

44

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

18

289

306

Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC)

17

58

58

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

15

18

18

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

2

119

121

Euroopan ympäristökeskus (EYK)

7

66

66

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

11

17

17

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

17

80

80

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

4

21

21

Euroopan GNSS-virasto

6

33

746

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

4

8

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

15

370

345

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

12

25

25

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

6

77

103

Euroopan lääkevirasto (EMA)

2

338

317

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

18

16

16

Euroopan poliisivirasto

18

137

137

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

8

49

49

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

12

44

44

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

15

20

20

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

18

23

23

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

18

9

14

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

9

11

12

Euroopan unionin rautatievirasto

6

29

29

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

12

403

245

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

33

38

38

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

6

44

44

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

8

795

831

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

6

27

27

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

8

70

70

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

15

47

41

Yhteensä

Yhteensä

3 822

3 822

4 377

4 377

| milj. euroa |
| --- |
| Tulolaji | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Toteutuneet tulot |
| Euroopan komission avustus | 1 424 | 1 425 |
| Maksutulot | 746 | 726 |
| Muut tulot | 1 652 | 2 226 |
| Yhteensä | 3 822 | 4 377 |

milj. euroa

Tulolaji

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Toteutuneet tulot

Euroopan komission avustus

1 424

1 425

Maksutulot

746

726

Muut tulot

1 652

2 226

Yhteensä

Yhteensä

3 822

3 822

4 377

4 377

6.2   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN

| milj. euroa |
| --- |
| Virasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER) | 14 | 13 | 17 | 14 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC) | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO) | 19 | 17 | 18 | 16 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea) | 11 | 10 | 13 | 10 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) | 50 | 49 | 56 | 48 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) | 16 | 16 | 20 | 14 |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA) | 211 | 154 | 107 | 94 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) | 103 | 94 | 106 | 86 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA) | 237 | 179 | 244 | 151 |
| Euroopan pankkiviranomainen (EPV) | 44 | 44 | 47 | 41 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) | 318 | 306 | 406 | 293 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC) | 59 | 58 | 69 | 57 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) | 18 | 18 | 19 | 18 |
| Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) | 121 | 117 | 133 | 114 |
| Euroopan ympäristökeskus (EYK) | 97 | 78 | 102 | 61 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA) | 18 | 17 | 22 | 19 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) | 80 | 80 | 87 | 80 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) | 21 | 21 | 25 | 21 |
| Euroopan GNSS-virasto | 3 522 | 2 428 | 1 270 | 828 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) | 8 | 8 | 9 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) | 459 | 395 | 380 | 340 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) | 25 | 25 | 28 | 24 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) | 126 | 114 | 122 | 91 |
| Euroopan lääkevirasto (EMA) | 344 | 312 | 392 | 302 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA) | 16 | 16 | 17 | 17 |
| Euroopan poliisivirasto | 143 | 132 | 156 | 129 |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA) | 49 | 49 | 51 | 48 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) | 46 | 46 | 51 | 44 |
| Euroopan koulutussäätiö (ETF) | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) | 23 | 23 | 30 | 23 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL) | 14 | 13 | 15 | 11 |
| Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA) | 12 | 12 | 13 | 11 |
| Euroopan unionin rautatievirasto | 30 | 30 | 34 | 30 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO) | 422 | 245 | 445 | 235 |
| Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust) | 40 | 40 | 47 | 41 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME) | 44 | 44 | 49 | 45 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 1 019 | 1 008 | 847 | 814 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA) | 27 | 27 | 28 | 26 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA) | 70 | 70 | 73 | 67 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 47 | 45 | 51 | 45 |
| Yhteensä | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

milj. euroa

Virasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

14

13

17

14

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin (BEREC)

4

4

5

4

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

19

17

18

16

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

11

10

13

10

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

50

49

56

48

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

16

16

20

14

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA)

211

154

107

94

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

103

94

106

86

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

237

179

244

151

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

44

44

47

41

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

318

306

406

293

Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC)

59

58

69

57

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

18

18

19

18

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

121

117

133

114

Euroopan ympäristökeskus (EYK)

97

78

102

61

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

18

17

22

19

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

80

80

87

80

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

21

21

25

21

Euroopan GNSS-virasto

3 522

2 428

1 270

828

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

8

8

9

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

459

395

380

340

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

25

25

28

24

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

126

114

122

91

Euroopan lääkevirasto (EMA)

344

312

392

302

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

16

16

17

17

Euroopan poliisivirasto

143

132

156

129

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

49

49

51

48

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

46

46

51

44

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

20

20

21

20

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

23

23

30

23

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

14

13

15

11

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)

12

12

13

11

Euroopan unionin rautatievirasto

30

30

34

30

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

422

245

445

235

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö (Eurojust)

40

40

47

41

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

44

44

49

45

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

1 019

1 008

847

814

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

27

27

28

26

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

70

70

73

67

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

47

45

51

45

Yhteensä

Yhteensä

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

| milj. euroa |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Hallintomenot | 368 | 352 | 445 | 334 |
| Henkilöstö | 1 220 | 1 188 | 1 236 | 1 181 |
| Toimintamenot | 6 358 | 4 836 | 3 944 | 2 826 |
| Yhteensä | 7 946 | 6 376 | 5 625 | 4 342 |

milj. euroa

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Hallintomenot

368

352

445

334

Henkilöstö

1 220

1 188

1 236

1 181

Toimintamenot

6 358

4 836

3 944

2 826

Yhteensä

Yhteensä

7 946

7 946

6 376

6 376

5 625

5 625

4 342

4 342

SANASTO

Budjettikohta

Budjettikohta

Tulot ja menot esitetään talousarviossa budjettivallan käyttäjän vahvistaman sitovan budjettinimikkeistön mukaisesti. Nimikkeistössä budjettikohdat on järjestetty niiden luonteen ja tarkoituksen mukaan. Nimikkeistön rakenneosat ovat osastot, luvut, momentit ja alamomentit.

Diskonttokorko

Diskonttokorko

Korko, jota käytetään tulevaisuuden rahavirran nykyarvon laskemisessa. Diskonttausta käytetään verrattaessa eri aikoina aiheutuvia kuluja ja hyötyjä.

Efektiivinen korko

Efektiivinen korko

Korkokanta, jota käyttäen rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluvan erän odotettavissa olevana juoksuaikana saataviksi tai suoritettaviksi arvioidut vastaiset maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi.

Ennakkomaksu

Ennakkomaksu

Maksu, jonka tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Se voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä määrätyn mukaisesti. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin.

Ennalta ehkäisevä toimenpide

Ennalta ehkäisevä toimenpide

Komission käytettävissä oleva toimenpide, jolla se voi suojata EU:n talousarviota silloin kun sen tietoon on tullut mahdollisia puutteita. Ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa EU:n talousarviosta toimenpideohjelmalle suoritettavien maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen.

Etuuspohjainen järjestely

Etuuspohjainen järjestely

Eläke- tai muu eläke-etuusjärjestely, jossa järjestelyn säännöt määrittelevät etuudet niin, etteivät ne riipu maksusuorituksista, ja jossa etuuksilla ei ole suoraa yhteyttä järjestelyn sijoituksiin. Järjestely voi olla rahastoitu tai rahastoimaton.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Talousarvion toteuttamistapa, jossa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin 80:tä prosenttia EU:n menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat kattavat toimielinten ja yhteisöjen juoksevat menot (kuten henkilöstö-, kiinteistö- ja toimistolaitemenot).

Hyväksytty talousarvio

Hyväksytty talousarvio

Talousarvioesityksestä tulee hyväksytty talousarvio, kun budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen.

Johdannainen

Johdannainen

Rahoitusinstrumentti, jonka arvo on kytketty jonkin toisen rahoitusinstrumentin tai jonkin indikaattorin tai hyödykkeen arvon muutokseen. Toisin kuin primaarin rahoitusinstrumentin (kuten valtion joukkovelkakirjan) haltijalla, jolla on ehdoton oikeus saada rahamäärä (tai jokin muu taloudellinen hyöty) tulevaisuudessa, johdannaisen haltijalla on vain ehdollinen oikeus saada tällaista hyötyä. Johdannaisiin kuuluvat muun muassa valuuttatermiinisopimukset.

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet

Nämä rahoitusosuudet vastaavat sellaisia tilikauden menoja, jotka on rahoitettava tulevista talousarvioista eli jotka jäsenvaltioiden on rahoitettava. Nämä määrät ovat seurausta siitä, että tilinpäätöksessä noudatetaan suoriteperustetta ja talousarviokirjanpidossa maksuperustetta.

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kauden työsuoritukseen perustuva meno

Kuluvalle varainhoitovuodelle kuuluvasta työsuorituksesta johtuva eläkejärjestelyn velvoitteiden lisäys.

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat tai velat

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat tai velat

Kaikki rahoitusvarat tai velat, jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan kauden yli- tai alijäämään (ts. johdannaiset).

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Tulot, jotka saadaan ja osoitetaan tiettyjen menoerien rahoittamista varten. Suurin osa ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan rahoitusosuuksista, joilla kolmannet maat osallistuvat unionin ohjelmien rahoittamiseen. Suurin osa sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan kolmansilta osapuolilta niille tilauksesta toimitetuista tavaroista tai palveluista tai niille tilauksesta tehdystä työstä, aiheettomasti maksettujen määrien palautuksista sekä julkaisujen ja elokuvien myynnistä.

Lisätalousarvio

Lisätalousarvio

Varainhoitovuoden aikana tehty päätös muuttaa kyseisen varainhoitovuoden talousarviota (lisäykset, vähennykset, määrärahasiirrot).

Maksattamatta olevat määrät (RAL, ”Reste à liquider”)

Maksattamatta olevat määrät (RAL, ”Reste à liquider”)

Maksamatta oleva määrä tilanteessa, jossa talousarviositoumus on tehty mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu. Nämä sitoumukset ovat EU:n tulevien vuosien maksuvelvoitteita, ja ne ovat suoraan seurausta monivuotisista ohjelmista ja määrärahojen jakamisesta maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin.

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Jos komissio havaitsee joko omien tarkastustensa tai tarkastusviranomaisten ilmoittamien tietojen tuloksena, että jokin jäsenvaltio ei ole pystynyt korjaamaan hallinto- ja valvontajärjestelmissään havaittuja vakavia puutteita ja/tai oikaisemaan jo ilmoitettuja ja todennettuja sääntöjenvastaisia menoja, se voi keskeyttää maksut tai lykätä niitä.

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat kattavat kuluvana varainhoitovuonna suoritettaviksi tulevat maksut, jotka johtuvat kuluvana varainhoitovuonna ja/tai aikaisempina varainhoitovuosina tehdyistä oikeudellisista sitoumuksista.

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat kattavat niiden oikeudellisten velvoitteiden (hankintasopimusten, avustussopimusten tai avustuspäätösten) kokonaiskustannukset, joista voidaan allekirjoittaa sopimus kuluvana varainhoitovuonna.

Määrärahat

Määrärahat

Määrärahoilla rahoitetaan talousarvio. Talousarvio sisältää ennusteet sekä maksusitoumuksista että maksuista (edunsaajille käteisellä tai tilisiirtona suoritetut maksut). Maksusitoumusmäärärahojen määrä poikkeaa (jaksotettujen määrärahojen tapauksessa) usein maksumäärärahojen määrästä, koska monivuotisia ohjelmia ja hankkeita koskevat sitoumukset tehdään yleensä koko määrältä sinä vuonna, jona ohjelmia ja hankkeita koskevat päätökset annetaan, kun taas maksut suoritetaan vuosien mittaan sitä mukaa kuin ohjelmien ja hankkeiden toteuttaminen etenee. Jaksottamattomia määrärahoja käytetään kattamaan hallintomenot, maatalousmarkkinatuet ja suorat tuet. Jaksottamattomien määrärahojen tapauksessa maksusitoumusmäärärahojen määrä on yhtä suuri kuin maksumäärärahojen määrä.

Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

Määrärahojen siirtäminen varainhoitovuodelta toiselle

Varainhoitovuonna käyttämättä jääneet määrärahat voidaan vuotuisuusperiaatteesta poiketen tietyissä tilanteissa siirtää käytettäviksi seuraavana varainhoitovuonna. Tällainen siirto on poikkeuksellinen, ja se voidaan tehdä ainoastaan tiukkojen edellytysten täyttyessä.

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Kaikki rahoitusvarat (johdannaisia lukuun ottamatta), jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan nettovaroihin kuuluvaan rahastoon taseesta poistamiseen (tai arvon alentumiseen) asti.

Omat varat

Omat varat

Tärkein EU:n toimielinten ja elinten rahoituksen lähde. Omat varat määritellään niistä annetussa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014. Omat varat muodostuvat bruttokansantuloon (BKTL) perustuvista varoista, arvonlisäveroon (alv) perustuvista varoista ja perinteisistä omista varoista.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Omiin varoihin kuuluvia EU:n tuloja, joilla rahoitetaan EU:n toimia. Perinteiset omat varat määritellään omista varoista annetussa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014. Ne muodostuvat tullimaksuista ja sokerimaksuista.

Peruutetut määrärahat

Peruutetut määrärahat

Käyttämättömät määrärahat, jotka eivät enää ole käytettävissä.

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisujen tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota virheellisiltä tai sääntöjenvastaisilta menoilta. Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, virheellisten määrien takaisin periminen on ensi sijassa jäsenvaltioiden tehtävä.

Jos rahoitusoikaisu on ”vahvistettu”, jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen. Jos rahoitusoikaisu on ”päätetty”, se on hyväksytty komission päätöksellä. Päätetty rahoitusoikaisu on aina nettomääräinen, mikä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltion on palautettava sääntöjenvastaisesti maksetut varat EU:n talousarvioon. Tällainen rahoitusoikaisu johtaa näin aina kyseiselle jäsenvaltiolle osoitettujen määrärahojen lopulliseen vähentämiseen. Vahvistetut ja päätetyt rahoitusoikaisut on tässä tilinpäätöksessä ilmoitettu yhtenä eränä.

Jos rahoitusoikaisu on ”vahvistettu”, jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen. Jos rahoitusoikaisu on ”päätetty”, se on hyväksytty komission päätöksellä. Päätetty rahoitusoikaisu on aina nettomääräinen, mikä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltion on palautettava sääntöjenvastaisesti maksetut varat EU:n talousarvioon. Tällainen rahoitusoikaisu johtaa näin aina kyseiselle jäsenvaltiolle osoitettujen määrärahojen lopulliseen vähentämiseen. Vahvistetut ja päätetyt rahoitusoikaisut on tässä tilinpäätöksessä ilmoitettu yhtenä eränä.

Jos rahoitusoikaisu on ”toteutettu”, sillä on korjattu havaittu sääntöjenvastaisuus.

Raukeavat määrärahat

Raukeavat määrärahat

Varainhoitovuoden lopussa peruutettavat käyttämättä jääneet määrärahat. Raukeamisella tarkoitetaan tilannetta, jossa määrärahoihin liittyvä valtuutus menojen ja/tai velvoitteiden syntymiseen peruutetaan osittain tai kokonaan. Ainoastaan yhteisyritysten osalta käyttämättä jääneet määrärahat voidaan niiden varainhoitosääntöjen mukaan kirjata ennakkoarvioon tuloista ja menoista kolmen seuraavan varainhoitovuoden ajan (niin kutsuttu N+3 sääntö). Yhteisyritysten käyttämättä jääneet määrärahat voidaan siis ottaa uudelleen käyttöön varainhoitovuoteen N+3 saakka.

Siirto (budjettikohtien välillä)

Siirto (budjettikohtien välillä)

Budjettikohtien välisessä siirrossa määrärahoja siirretään varainhoitovuoden aikana budjettikohdasta toiseen. Siirto muodostaa sen vuoksi poikkeuksen erittelyperiaatteesta. Siirrot on kuitenkin nimenomaisesti hyväksytty Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa varainhoitoasetuksessa säädetyin edellytyksin. Varainhoitoasetuksessa erotetaan erityyppisiä siirtoja sen mukaan, tehdäänkö siirto talousarvion osastojen, lukujen, momenttien vai otsakkeiden välillä, ja millä tasolla siirto on hyväksyttävä.

Sitoumuksen purkaminen

Sitoumuksen purkaminen

Toimenpide, jolla peruutetaan aikaisempi sitoumus (tai osa siitä).

Sitoumus

Sitoumus

Oikeudellinen sitoumus siitä, että rahoitusta annetaan tiettyjen edellytysten täyttyessä. EU sitoutuu kattamaan osuutensa EU-rahoitteisen hankkeen kustannuksista. Nykyiset sitoumukset ovat tulevia maksuja. Nykyiset maksut ovat aikaisempia sitoumuksia.

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Suorassa hallinnoinnissa komission yksiköt, toimeenpanovirastot tai erityisrahastot toteuttavat talousarviota suoraan.

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus on EU:n sääntöjen vastainen toimi, jolla mahdollisesti on negatiivinen vaikutus EU:n taloudellisiin etuihin ja joka voi olla seurausta myös maksupyynnön esittäneen tuensaajan tai maksujen suorittamisesta vastaavan viranomaisen tahattomasta virheestä. Jos sääntöjenvastaisuus on tahallinen, kyseessä on petos.

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Oletukset, joita käytetään laskettaessa eläkevastuuseen vaikuttavien tulevien tapahtumien kustannuksia.

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattisten ali- ja ylijäämien muutokset etuuspohjaisessa järjestelyssä. Ne syntyvät aiempien vakuutusmatemaattisten oletusten ja todellisten toteutumien välisten erojen sekä vakuutusmatemaattisissa oletuksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena.

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuisissa toimintakertomuksissa käsitellään muun muassa toimien tuloksia suhteessa niiden tavoitteisiin, toimiin liittyviä riskejä sekä sisäisen valvonnan rakennetta. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on komission tapauksessa varainhoitovuodesta 2001 ja kaikkien muiden EU:n toimielinten tapauksessa varainhoitovuodesta 2003 lähtien täytynyt antaa tehtäviensä hoitamisesta toimielimelleen vuotuinen toimintakertomus yhdessä varainhoitoa ja hallinnointia koskevien tietojen kanssa.

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Välillisessä hallinnoinnissa komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille.

LYHENTEET

| AAR | Vuotuinen toimintakertomus |
| --- | --- |
| ABB | Toimintoperusteinen budjetointi |
| ABM | Toimintojohtaminen |
| ACER | Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto |
| AMIF | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto |
| AOD | Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä |
| ARTEMIS | Sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva yhteinen teknologia-aloite |
| ATM | Ilmaliikenteen hallinta (Air Traffic Management) |
| BBI | Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys |
| BEREC | Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin |
| BIC | Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä |
| BIS | Kansainvälinen järjestelypankki |
| BOP | Maksutaselainat |
| BUFI-rahasto | Talousarvion sakkorahasto |
| YMP | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| CCS LGF | Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline |
| CEDEFOP | Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus |
| CEF | Verkkojen Eurooppa väline |
| CEF DI | Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline |
| CEPOL | Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto |
| CF | Koheesiorahasto |
| CHAFEA | Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto |
| CIP | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma |
| COM | Komissio |
| COSME-ohjelma | Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma |
| COSO | Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission |
| CPR | Yhteisistä säännöksistä annettu asetus |
| CPVO | Yhteisön kasvilajikevirasto |
| D&WM | Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto |
| EACEA | Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto |
| EAFRD | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto |
| EAGF | Maataloustukirahasto |
| EMOTR | Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto |
| EASA | Euroopan lentoturvallisuusvirasto |
| EaSI | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi |
| EASME | Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto |
| EASO | Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto |
| EPV | Euroopan pankkiviranomainen |
| EBRD | Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki |
| ETT | Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| EKP | Euroopan keskuspankki |
| ECDC | Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus |
| ECHA | Euroopan kemikaalivirasto |
| ECOFIN | Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto |
| EHTY | Euroopan hiili- ja teräsyhteisö |
| ECSEL-yhteisyritys | Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten yhteisyritys |
| EKR | Euroopan kehitysrahasto |
| EDIF | Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline |
| ETA | Euroopan talousalue |
| EYK | Euroopan ympäristökeskus |
| EUH | Euroopan ulkosuhdehallinto |
| EFCA | Euroopan kalastuksenvalvontavirasto |
| EFF | Euroopan kalatalousrahasto |
| EFSA | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen |
| EKKR | Euroopan kestävän kehityksen rahasto |
| EFSE | Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto |
| ERVV | Euroopan rahoitusvakausväline |
| ESIR | Euroopan strategisten investointien rahasto |
| ERVM | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi |
| EFTA | Euroopan vapaakauppaliitto |
| EGNOS | Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä |
| EIP | Euroopan investointipankki |
| EIR | Euroopan investointirahasto |
| EIGE | Euroopan tasa-arvoinstituutti |
| EIOPA | Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen |
| EIT | Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti |
| ElectriFI | Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite |
| EMA | Euroopan lääkevirasto |
| EMCDDA | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus |
| EMKR | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto |
| EMSA | Euroopan meriturvallisuusvirasto |
| EMU | Talous- ja rahaliitto |
| ENEF | Yritysten laajentumisrahasto |
| ENIAC | Eurooppalaisen nanoelektroniikka-aloitteen neuvoa-antava toimikunta |
| ENIF | Yritysten innovointirahasto |
| ENISA | Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto |
| ENPI | Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline |
| EP | Euroopan parlamentti |
| ERCEA | Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto |
| EAKR | Euroopan aluekehitysrahasto |
| ESA | Euroopan avaruusjärjestö |
| ESR | Euroopan sosiaalirahasto |
| ERI-rahastot | Euroopan rakenne- ja investointirahastot |
| EVM | Euroopan vakausmekanismi |
| EAMV | Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen |
| ETF | Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä 1998 |
| ETF | Euroopan koulutussäätiö |
| EU | Euroopan unioni |
| EUIPO | Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto |
| EU-LISA | Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto |
| EUMETSAT | Euroopan sääsatelliittijärjestö |
| EU-OSHA | Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto |
| Euratom | Euroopan atomienergiayhteisö |
| Eurofound | Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö |
| Eurojust | Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö |
| Europol | Euroopan poliisivirasto |
| F4E | Fusion for Energy -yhteisyritys |
| FCH | Polttokenno- ja vety-yhteisyritys |
| KOR | Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline |
| FIFO | First-in, First-out |
| FP7 | Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma |
| FR | Varainhoitoasetus |
| FRA | Euroopan perusoikeusvirasto |
| Frontex | Euroopan raja- ja merivartiovirasto |
| FSDA | Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi |
| BKT | Bruttokansantuote |
| Copernicus | Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta |
| BKTL | Bruttokansantulo |
| GNSS | Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä |
| H2020 | Horisontti 2020 |
| ICSLT | Kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko |
| IFRP | Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti |
| IIW | Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna |
| IMF | Kansainvälinen valuuttarahasto |
| IMI-yhteisyritys | Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisyritys |
| INEA | Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto |
| IPSAS | Julkisen sektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards) |
| ISF | Sisäisen turvallisuuden rahasto |
| IT | Information Technology (tietotekniikka) |
| ITER | Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori |
| JAP | Yhteinen toimintasuunnitelma |
| JRC | Yhteinen tutkimuskeskus |
| JU | Yhteisyritys |
| LGTT | TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä |
| MAP | Monivuotinen ohjelma – keskisuurten yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma |
| MEP | Euroopan parlamentin jäsen |
| MFA | Makrotaloudellinen apu |
| MFF | Monivuotinen rahoituskehys |
| MSME | Mikro- ja pk-yritykset |
| NEET | Ilman työtä, koulutusta tai kurssitusta |
| ORD | Omien varojen järjestelmästä annettu päätös |
| PBI | Hankejoukkolainoja koskeva aloite |
| PF4EE | Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline |
| PGF | Osallistujien takuurahasto |
| PMF | Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely |
| PPP | Julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus |
| PSEO | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä |
| T&I | Tutkimus ja innovointi |
| RAL | ”Reste à Liquider” (maksamatta olevat sitoumukset) |
| REA | Tutkimuksen toimeenpanovirasto |
| RSFF | Riskinjakorahoitusväline |
| TTK | Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi |
| S&P | Standard & Poor’s Financial Services LLC |
| SANAD | MENA rahasto mikro- ja pk-yrityksille |
| SAPARD | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma |
| SEMED | Mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella |
| SESAR | Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke |
| SIUGI | Pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline |
| Pk-yritykset | Pienet ja keskisuuret yritykset |
| SMEW | Pk-yritysikkuna |
| SEUT | Sopimus Euroopan unionin toiminnasta |
| TOR | Perinteiset omat varat |
| TRDI | Maaseudun väliaikainen kehittämisväline |
| ALV | Arvonlisävero |
| YEI | Nuorisotyöllisyysaloite |

AAR

Vuotuinen toimintakertomus

ABB

Toimintoperusteinen budjetointi

ABM

Toimintojohtaminen

ACER

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

AMIF

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

AOD

Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä

ARTEMIS

Sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva yhteinen teknologia-aloite

ATM

Ilmaliikenteen hallinta (Air Traffic Management)

BBI

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys

BEREC

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin

BIC

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä

BIS

Kansainvälinen järjestelypankki

BOP

Maksutaselainat

BUFI-rahasto

Talousarvion sakkorahasto

YMP

Yhteinen maatalouspolitiikka

CCS LGF

Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline

CEDEFOP

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

CEF

Verkkojen Eurooppa väline

CEF DI

Verkkojen Eurooppa välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline

CEPOL

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto

CF

Koheesiorahasto

CHAFEA

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

CIP

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma

COM

Komissio

COSME-ohjelma

Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma

COSO

Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission

CPR

Yhteisistä säännöksistä annettu asetus

CPVO

Yhteisön kasvilajikevirasto

D&WM

Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto

EACEA

Koulutus-, audiovisuaali- ja kulttuurialan toimeenpanovirasto

EAFRD

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

EAGF

Maataloustukirahasto

EMOTR

Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto

EASA

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

EaSI

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi

EASME

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

EASO

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

EPV

Euroopan pankkiviranomainen

EBRD

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

ETT

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

EKP

Euroopan keskuspankki

ECDC

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

ECHA

Euroopan kemikaalivirasto

ECOFIN

Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto

EHTY

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö

ECSEL-yhteisyritys

Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten yhteisyritys

EKR

Euroopan kehitysrahasto

EDIF

Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline

ETA

Euroopan talousalue

EYK

Euroopan ympäristökeskus

EUH

Euroopan ulkosuhdehallinto

EFCA

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

EFF

Euroopan kalatalousrahasto

EFSA

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

EKKR

Euroopan kestävän kehityksen rahasto

EFSE

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto

ERVV

Euroopan rahoitusvakausväline

ESIR

Euroopan strategisten investointien rahasto

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi

EFTA

Euroopan vapaakauppaliitto

EGNOS

Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä

EIP

Euroopan investointipankki

EIR

Euroopan investointirahasto

EIGE

Euroopan tasa-arvoinstituutti

EIOPA

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

EIT

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

ElectriFI

Maaseudun sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite

EMA

Euroopan lääkevirasto

EMCDDA

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

EMKR

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

EMSA

Euroopan meriturvallisuusvirasto

EMU

Talous- ja rahaliitto

ENEF

Yritysten laajentumisrahasto

ENIAC

Eurooppalaisen nanoelektroniikka-aloitteen neuvoa-antava toimikunta

ENIF

Yritysten innovointirahasto

ENISA

Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto

ENPI

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

EP

Euroopan parlamentti

ERCEA

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

EAKR

Euroopan aluekehitysrahasto

ESA

Euroopan avaruusjärjestö

ESR

Euroopan sosiaalirahasto

ERI-rahastot

Euroopan rakenne- ja investointirahastot

EVM

Euroopan vakausmekanismi

EAMV

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

ETF

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä 1998

ETF

Euroopan koulutussäätiö

EU

Euroopan unioni

EUIPO

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

EU-LISA

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto

EUMETSAT

Euroopan sääsatelliittijärjestö

EU-OSHA

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

Euratom

Euroopan atomienergiayhteisö

Eurofound

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Eurojust

Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksikkö

Europol

Euroopan poliisivirasto

F4E

Fusion for Energy -yhteisyritys

FCH

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys

KOR

Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline

FIFO

First-in, First-out

FP7

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma

FR

Varainhoitoasetus

FRA

Euroopan perusoikeusvirasto

Frontex

Euroopan raja- ja merivartiovirasto

FSDA

Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi

BKT

Bruttokansantuote

Copernicus

Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta

BKTL

Bruttokansantulo

GNSS

Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä

H2020

Horisontti 2020

ICSLT

Kansainvälinen virkamiesten elinaikataulukko

IFRP

Integroitu talous- ja tilinpäätösraportointipaketti

IIW

Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna

IMF

Kansainvälinen valuuttarahasto

IMI-yhteisyritys

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisyritys

INEA

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

IPSAS

Julkisen sektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards)

ISF

Sisäisen turvallisuuden rahasto

IT

Information Technology (tietotekniikka)

ITER

Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

JAP

Yhteinen toimintasuunnitelma

JRC

Yhteinen tutkimuskeskus

JU

Yhteisyritys

LGTT

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

MAP

Monivuotinen ohjelma – keskisuurten yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma

MEP

Euroopan parlamentin jäsen

MFA

Makrotaloudellinen apu

MFF

Monivuotinen rahoituskehys

MSME

Mikro- ja pk-yritykset

NEET

Ilman työtä, koulutusta tai kurssitusta

ORD

Omien varojen järjestelmästä annettu päätös

PBI

Hankejoukkolainoja koskeva aloite

PF4EE

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline

PGF

Osallistujien takuurahasto

PMF

Eurooppalainen Progress-mikrorahoitusjärjestely

PPP

Julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus

PSEO

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

T&I

Tutkimus ja innovointi

RAL

”Reste à Liquider” (maksamatta olevat sitoumukset)

REA

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

RSFF

Riskinjakorahoitusväline

TTK

Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi

S&P

Standard & Poor’s Financial Services LLC

SANAD

MENA rahasto mikro- ja pk-yrityksille

SAPARD

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma

SEMED

Mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella

SESAR

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke

SIUGI

Pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline

Pk-yritykset

Pienet ja keskisuuret yritykset

SMEW

Pk-yritysikkuna

SEUT

Sopimus Euroopan unionin toiminnasta

TOR

Perinteiset omat varat

TRDI

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline

ALV

Arvonlisävero

YEI

Nuorisotyöllisyysaloite

---

(1)  Toissijaisuusperiaatteen mukaan unioni toimii ainoastaan jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi. Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 5 artikla.

1

(2)  Ks. komission tiedonanto Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, KOM(2010) 2020, 3.3.2010.

2

(3)  Komission tiedonanto ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi – Kestävyyttä edistävät EU:n toimet”, COM(2016) 739 final, 22.11.2016.

3

(4)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus, tehty 2 päivänä joulukuuta 2013, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta (EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

5

(6)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artikla.

6

(7)  Ks. puheenjohtaja Junckerin ja ensimmäisen varapuheenjohtajan Timmermansin tiedonanto komissiolle: Governance in the European Commission, C(2017) 6915 final, 11. lokakuuta 2017, URL-osoite: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf

7

(8)  Esimerkiksi sisäisen valvonnan standardit perustuvat COSO 2013-periaatteisiin.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en. Ks. tiedonanto komissiolle, C(2018)7704, ”Streamlining and strengthening corporate governance within the European Commission”, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governa-nce-european-commission_en.pdf

9

(10)  Erityiskertomus nro 27/2016 ”Euroopan komission hallintotapa – paras käytäntö?”

10

(11)  Näin ollen ilmaisua ”Euroopan komissio” käytetään kuvaamaan sekä toimielintä –komission jäsenten muodostamaa kollegiota – että sen hallintoa, jota johtavat pääosastojen pääjohtajat (ja muiden hallintorakenteiden, kuten yksiköiden, virastojen ja toimeenpanovirastojen, johtajat).

11

(12)  Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/476, tehty yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2019, SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä (EUVL L 80 I, 22.3.2019, s. 1).

12

(13)  Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/584, tehty yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2019, SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä (EUVL L 101, 11.4.2019, s. 1)

13

(14)  On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

14

(*1)  Euroopan parlamentin 12. joulukuuta 2018 hyväksymän talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2019. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

*1

12. joulukuuta 2018

29. helmikuuta 1968

(15)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

15

(16)  EU:n virkamiesten eläkejärjestelmä on etuusperusteinen laskennallinen (virtuaalinen) rahasto, jossa henkilöstön suorittamilla maksuilla rahoitetaan heidän tulevat eläkkeensä. Vaikka tosiasiallista sijoitusrahastoa ei olekaan, katsotaan, että määrä, joka sellaiseen olisi kertynyt, on sijoitettu jäsenvaltioiden pitkäaikaisiin joukkovelkakirjalainoihin ja huomioitu Euroopan unionin tilinpäätökseen kirjatussa eläkevastuussa. Henkilöstösääntöjen 83 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen (ks. yksityiskohtainen kuvaus järjestelmästä asiakirjasta COM(2018) 829).

16

(17)  EUVL L 345, 27.12.2017, s. 34.

17

(18)  EUVL L 249, 27.9.2017, s. 1.

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013 , Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

19

(20)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 39.

20

(21)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

21

(*2)  ”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat ohjelmat, joihin liittyvät yksittäiset määrät ovat vähäisiä.

*2

”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat ohjelmat, joihin liittyvät yksittäiset määrät ovat vähäisiä.

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2018/412, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2018, EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettavia investointihankkeita tukevista rahoitustoimista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta annetun päätöksen N:o 466/2014/EU muuttamisesta (EUVL L 76, 19.3.2018, s. 30).

22

(23)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

23

(24)  EUVL L 122, 24.4.2014, s. 44.

24

(25)  EUVL L 349, 21.12.2013, s. 100.

25

(26)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 1.

26

(27)  EUVL L 70, 12.3.2019, s. 1.

27

(28)  EUVL L 291, 16.11.2018, s. 3.

28

(29)  EUVL L 132, 21.5.2016, s. 85.

29

(*3)  Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

*3

Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

(*4)  Myytävissä olevat rahoitusvarat (pois lukien oman pääoman ehtoiset instrumentit ja Unitary-rahamarkkinarahasto).

*4

Myytävissä olevat rahoitusvarat (pois lukien oman pääoman ehtoiset instrumentit ja Unitary-rahamarkkinarahasto).

(*5)  Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat.

*5

Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat.

(30)  Neuvoston asetus (EY) N:o 431/2009, annettu 18 päivänä toukokuuta 2009 , järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille annetun asetuksen (EY) N:o 332/2002 muuttamisesta (EUVL L 128, 27.5.2009, s. 1).

30

(31)  Neuvoston asetus (EU) N:o 407/2010, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010 , Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin perustamisesta (EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1).

31

(*6)  Sovelletaan korjauskerrointa.

*6

Sovelletaan korjauskerrointa.

(*7)  Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

*7

Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

(32)  On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

32

On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

(*8)  Tässä taulukossa esitetyt varat sisältävät useita tilinpäätöksen kohtia (myytävissä olevat 4 387 miljoonaa euroa (josta 1 294 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä); käteisvarat ja muut rahavarat 1 615 miljoonaa euroa; lainat 64 miljoonaa euroa ja muut 49 miljoonaa euroa).

*8

Tässä taulukossa esitetyt varat sisältävät useita tilinpäätöksen kohtia (myytävissä olevat 4 387 miljoonaa euroa (josta 1 294 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä); käteisvarat ja muut rahavarat 1 615 miljoonaa euroa; lainat 64 miljoonaa euroa ja muut 49 miljoonaa euroa).

(*9)  Tässä taulukossa esitetyt velat sisältävät useita tilinpäätöksen kohtia (varaukset 1 337 miljoonaa euroa; muut lyhytaikaiset velat 69 miljoonaa euroa ja muita kohtia 22 miljoonaa euroa).

*9

Tässä taulukossa esitetyt velat sisältävät useita tilinpäätöksen kohtia (varaukset 1 337 miljoonaa euroa; muut lyhytaikaiset velat 69 miljoonaa euroa ja muita kohtia 22 miljoonaa euroa).

(*10)  Tiettyjen takausten osalta varauksilla katetaan EU:n riski kokonaisuudessaan.

*10

Tiettyjen takausten osalta varauksilla katetaan EU:n riski kokonaisuudessaan.

(*11)  Ilman jälleenrahoitustransaktioita.

*11

Ilman jälleenrahoitustransaktioita.

(*12)  Pois lukien ennalta varautuva rahoitusapu.

*12

Pois lukien ennalta varautuva rahoitusapu.

(33)  Ks. lisätietoja: Euroopan komissio ”European Economic Forecast Winter 2019”, URL-osoite: https://ec.europa.eu/info/publications/european-economic-forecast-winter-2019_en

33

(34)  On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

34

(35)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 29.

35

---

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

| 30.9.2019 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/168 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/168

---

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS

(2019/C 327/02)

Lausunto

| I | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut






  a) | Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 26. kesäkuuta 2019, sekä |
| --- | --- | --- |

I

a)

Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio hyväksyi 26. kesäkuuta 2019, sekä

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti.

Tilien luotettavuus

| Lausunto tilien luotettavuudesta









  II | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin (EU) konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2018 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EU:n taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2018 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

Lausunto tilien luotettavuudesta

II

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus

Tulot

| Lausunto tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  III | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2018 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Lausunto tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

III

Menot

| Varauman sisältävä lausunto menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  IV | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että varauman sisältävän lausunnon antamista menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta perustelevassa kohdassa kuvatun seikan vaikutuksia lukuun ottamatta 31 päivänä joulukuuta 2018 päättyneen varainhoitovuoden tileissä hyväksytyt menot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Varauman sisältävä lausunto menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

IV

Perustelut lausunnolle

| V | Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) antamien kansainvälisten standardien (ISSAI) mukaisesti. Näiden standardien mukaisia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin jäljempänä kohdassa ”Tarkastajan velvollisuudet konsolidoidun tilinpäätöksen ja sen perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä”. Tilintarkastustuomioistuin on myös noudattanut riippumattomuusvaatimuksia ja täyttänyt eettiset velvoitteensa eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants, IESBA) vahvistamien eettisten sääntöjen (Code of Ethics for Professional Accountants) mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin katsoo hankkineensa lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. |
| --- | --- |

V

Perustelut varauman sisältävälle lausunnolle menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| VI | Tilintarkastustuomioistuin totesi vuonna 2018, että suuririskisten menojen (lähinnä kulujen korvaamiseen perustuvia menoja, joihin sovelletaan monimutkaisia sääntöjä) (3) virhetaso on olennainen. Tilintarkastustuomioistuin arvioi suuririskisten menojen virhetasoksi 4,5 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuimen arvioima kokonaisvirhetaso (2,6 prosenttia) on yhä olennaisuusrajan yläpuolella, mutta se ei ole laajalle ulottuva. Vähäriskisten menojen, jotka pääosin perustuvat tukioikeuksiin ja joihin sovelletaan yksinkertaistettuja / vähemmän monimutkaisia sääntöjä, virhetaso ei ole olennainen (4). |
| --- | --- |

VI

Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat

| Tilintarkastustuomioistuin arvioi Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen mahdollisen vaikutuksen vuoden 2018 tileihin









  VII | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29. maaliskuuta 2017 Eurooppa-neuvostolle virallisesti päätöksestään erota EU:sta. Eurooppa-neuvosto myöntyi 10. huhtikuuta 2019 siihen, että Yhdistyneen kuningaskunnan eropäivää siirretään (5) niin pitkään kuin on tarpeen, mutta enintään 31. lokakuuta 2019 asti. Neuvoston päätöksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron olisi tapahduttava sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona ratifiointimenettelyt on saatu päätökseen, tai 1 päivänä marraskuuta 2019 sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Yhdistynyt kuningaskunta pysyy jäsenvaltiona uuteen eropäivään saakka, ja sillä on SEU 50 artiklan mukaisesti täydet oikeudet ja velvollisuudet sekä oikeus milloin tahansa peruuttaa ilmoituksensa. |
| --- | --- |

Tilintarkastustuomioistuin arvioi Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen mahdollisen vaikutuksen vuoden 2018 tileihin

VII

| VIII | Kuten kohdassa II tuodaan esiin, EU:n varainhoitovuoden 2018 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu kuvastamaan EU:n taloudellista asemaa 31 päivänä joulukuuta 2018 sekä varainhoitovuoden 2018 tuloksia, rahavirtoja ja nettovarallisuuden muutoksia. EU:n konsolidoitu tilinpäätös varainhoitovuodelta 2018 kuvastaa neuvottelujen tilannetta 31. joulukuuta 2018. Tuona päivänä ja tilintarkastustuomioistuimen tarkastustyön päättymiseen saakka Yhdistynyt kuningaskunta oli vielä EU:n jäsenvaltio. |
| --- | --- |

VIII

| IX | Tilintarkastustuomioistuin ei ole havainnut eroprosessiin liittyviä tapahtumia, jotka vaatisivat raportointipäivän jälkeisiä tapahtumia käsittelevässä kansainvälisessä tilinpäätösstandardissa tarkoitettuja mukautuksia (6). |
| --- | --- |

IX

| X | Tilintarkastustuomioistuin arvioi jatkossakin Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen mahdollista vaikutusta EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen. Tulevaisuudessa EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen on kuvastettava eroprosessin tilannetta tai tulosta. Kun tilintarkastustuomioistuin sai päätökseen varainhoitovuoden 2018 tilien tarkastamisen, ei vielä ollut tiedossa, eroaako Yhdistynyt kuningaskunta tosiasiallisesti EU:sta ja milloin ja millaisin ehdoin se tapahtuisi. |
| --- | --- |

X

| XI | Tämänhetkinen tilanne on, että EU:n varainhoitovuoden 2018 konsolidoituun tilinpäätökseen ei ole aiheutunut raportoitavia taloudellisia vaikutuksia, ja tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31. joulukuuta 2018 päivätty tilinpäätös kuvastaa oikein eroprosessin tilannetta tuona ajankohtana. |
| --- | --- |

XI

Tilintarkastustuomioistuin arvioi eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvat vastuut

| XII | EU:n taseeseen sisältyvien eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvien vastuiden määrä oli vuoden 2018 lopussa 80,5 miljardia euroa. Kyseessä on yksi taseen merkittävimmistä velkaeristä, ja sen osuus oli yli kolmannes velkojen kokonaismäärästä (235,9 miljardia euroa) vuonna 2018. |
| --- | --- |

XII

| XIII | Suurin osa eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvista vastuista (70,0 miljardia euroa) liittyy Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmään. Tileihin kirjatut eläkevastuut kuvastavat määrää, joka olisi sisällytetty eläkerahastoon, jos sellainen olisi perustettu olemassa olevien vanhuuseläkevelvoitteiden maksua varten (7). Järjestelmä kattaa vanhuuseläkkeiden lisäksi työkyvyttömyyseläkkeet ja EU:n henkilöstön leskille ja orvoiksi jääneille lapsille maksettavat eläkkeet. Eläkejärjestelmään kuuluvat etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen, ja virkamiehet maksavat kolmanneksen eläkejärjestelmän rahoituksesta. Eurostat tekee tätä vastuuta koskevat laskelmat komission tilinpitäjän puolesta käyttäen komission vakuutusmatemaatikkojen arvioimia muuttujia. |
| --- | --- |

XIII

| XIV | Toiseksi suurin osuus eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvista vastuista (8,7 miljardia euroa) muodostuu arvioidusta EU:n vastuusta, joka koskee yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää. Vastuu liittyy EU:n henkilöstön terveydenhoitokuluihin, jotka on maksettava työsuhteen jälkeiseltä ajalta (ilman työntekijöiden maksuosuutta). |
| --- | --- |

XIV

| XV | Tilintarkastustuomioistuin arvioi osana tarkastustaan eläkevastuuta koskevat vakuutusmatemaattiset oletukset ja niihin perustuvan arvonmäärityksen. Se laati arvionsa ulkoisten vakuutusmatematiikan asiantuntijoiden tekemän työn perusteella. Asiantuntijat tutkivat eläkkeitä ja sairausvakuutusjärjestelmää koskevia vastuita. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti numeeriset tiedot, vakuutusmatemaattiset muuttujat ja vastuun laskennan sekä esittämisen konsolidoidussa taseessa ja konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa. Kuten konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 2.9 on esitetty, komissio on vahvistanut edelleen menettelyjä, joita käytetään laskettaessa työsuhde-etuuksiin liittyvää vastuuta. Tilintarkastustuomioistuin seuraa näitä toimia myös jatkossa. |
| --- | --- |

XV

Tilintarkastustuomioistuin tutki merkittävät vuoden lopun arviot, jotka oli esitetty tileissä

| XVI | Vuoden 2018 lopussa arvioitiin, että ilmoittamatta oli vielä 99,8 miljardia euroa edunsaajille aiheutuneita tukikelpoisia menoja (vuoden 2017 lopussa: 100,9 miljardia euroa). Nämä määrät kirjattiin menojäämiksi (8). |
| --- | --- |

XVI

| XVII | Vuoden 2018 lopussa arvioitiin, että EU:n tilinpäätökseen sisältyi 6,5 miljardia euroa yhteisesti hallinnoitujen rahoitusvälineiden sekä tukijärjestelmien käyttämättömiä varoja (vuoden 2017 lopussa: 4,7 miljardia euroa). Nämä ilmenevät taseessa muina ennakoina jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

XVII

| XVIII | Arvioidakseen nämä vuoden lopun arviot tilintarkastustuomioistuin tutki järjestelmää, jonka komissio oli laatinut jaksotuslaskemia varten, ja varmisti sen oikeellisuuden ja kattavuuden niissä pääosastoissa, joissa suurin osa maksuista suoritetaan. Tarkastaessaan laskuista ja ennakkomaksuista poimimaansa otosta tilintarkastustuomioistuin perehtyi relevantteihin jaksotuslaskelmiin ottaakseen huomioon riskin siitä, että siirtyvät erät on esitetty virheellisesti. Tilintarkastustuomioistuin pyysi komission kirjanpitoyksiköltä lisäselvitystä näiden arvioiden laadinnassa sovelletuista yleisistä menetelmistä. |
| --- | --- |

XVIII

| XIX | Tilintarkastustuomioistuin teki johtopäätöksen, jonka mukaan konsolidoidussa taseessa esitetty menojäämien ja muiden jäsenvaltioille osoitettujen ennakoiden kokonaismäärä on arvioitu oikein. |
| --- | --- |

XIX

Muut seikat

| XX | Toimiva johto vastaa muun informaation toimittamisesta. Käsitteellä viitataan osioon ”Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi” mutta ei konsolidoituun tilinpäätökseen eikä sitä koskevaan tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen. Tilintarkastustuomioistuimen lausunto konsolidoidusta tilinpäätöksestä ei kata muuta informaatiota eikä tilintarkastustuomioistuin esitä sen osalta varmuutta koskevaa johtopäätöstä. Tilintarkastustuomioistuimen velvollisuutena on konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksen yhteydessä tutustua tähän muuhun informaatioon. Tällöin sen on arvioitava, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa konsolidoidun tilinpäätöksen tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa saamien tietojen kanssa tai vaikuttaako muu informaatio olennaisesti virheelliseltä. Jos tilintarkastustuomioistuin katsoo, että muu informaatio on olennaisella tavalla virheellistä, sen on raportoitava asiasta. Tilintarkastustuomioistuimella ei ole raportoitavaa tältä osin. |
| --- | --- |

XX

Toimivan johdon velvollisuudet

| XXI | Toimiva johto vastaa SEUT:n 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Valvonta kohdistuu tilinpäätöksen laatimiseen ja sillä varmistetaan, että tilinpäätöksessä esitetään oikeat ja riittävät tiedot, joissa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvia olennaisia virheitä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä sääntelevien normien mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa EU:n tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

XXI

| XXII | Kun toimiva johto laatii konsolidoitua tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida EU:n kykyä jatkaa toimintaansa. Toimivan johdon on tuotava tarvittaessa esiin asiaa koskevat seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos toimiva johto aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin. |
| --- | --- |

XXII

| XXIII | Komission vastuulla on valvoa EU:n tilinpäätösraportointia. |
| --- | --- |

XXIII

| XXIV | Varainhoitoasetuksen (IX osasto) nojalla komission tilinpitäjän on toimitettava EU:n konsolidoitu tilinpäätös tarkastettavaksi ensin alustavan tilinpäätöksen muodossa viimeistään 31. maaliskuuta seuraavana vuonna ja lopullinen tilinpäätös viimeistään 31. heinäkuuta. Jo alustavan tilinpäätöksen on annettava oikea ja riittävä kuva EU:n taloudellisesta asemasta. On siis välttämätöntä, että kaikki alustavaan tilinpäätökseen sisältyvät erät esitetään lopullisina laskelmina niin, että tilintarkastustuomioistuin voi hoitaa tehtävänsä varainhoitoasetuksen X osaston mukaisesti ja asetettuja määräaikoja noudattaen. Alustavan ja lopullisen tilinpäätöksen erojen olisi yleensä johduttava ainoastaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista. |
| --- | --- |

XXIV

Tarkastajan velvollisuudet konsolidoidun tilinpäätöksen ja sen perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä

| XXV | Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella tehdään. |
| --- | --- |

XXV

| XXVI | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee alv:oon ja BKTL:oon perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät, ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

XXVI

| XXVII | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksut, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tarkastus kattaa ennakkomaksuja lukuun ottamatta kaikentyyppiset maksut siinä vaiheessa, kun maksu on suoritettu. Ennakkomaksut tarkastetaan, kun varojen saaja on esittänyt evidenssiä siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti ja toimielin tai muu elin on hyväksynyt evidenssin ennakkomaksun tilinpidollisen selvittämisen yhteydessä, mikä saattaa tapahtua vasta myöhempänä varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

XXVII

| XXVIII | ISA- ja ISSAI-standardien mukaista tilintarkastusta suorittaessaan tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tarkastuksen ajan. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on myös






  a) | määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EU:n lainsäädännön vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen on vaikeampi havaita kuin virhetapaukset, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallista tietojen poisjättämistä, väärien tietojen antamista tai sisäisen valvonnan sivuuttamista. On siksi olemassa suurempi riski, että kyseiset tapaukset jäävät havaitsematta. |
| --- | --- | --- |

XXVIII

a)

määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EU:n lainsäädännön vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tilintarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai noudattamatta jättäminen on vaikeampi havaita kuin virhetapaukset, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallista tietojen poisjättämistä, väärien tietojen antamista tai sisäisen valvonnan sivuuttamista. On siksi olemassa suurempi riski, että kyseiset tapaukset jäävät havaitsematta.

| b) | saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. |
| --- | --- |

b)

saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta.

| c) | arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta |
| --- | --- |

c)

arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta

| d) | tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä organisaation kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan lukijan huomio asianomaisiin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin tai annettava mukautettu lausunto, jos tiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat sen tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä saatuun tilintarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

d)

tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö olennaista epävarmuutta sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä organisaation kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan lukijan huomio asianomaisiin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin tai annettava mukautettu lausunto, jos tiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat sen tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä saatuun tilintarkastusevidenssiin. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa.

| e) | arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne, sisältö ja liitetiedot sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös oikeellisesti sen perustana olevia toimia ja tapahtumia. |
| --- | --- |

e)

arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne, sisältö ja liitetiedot sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös oikeellisesti sen perustana olevia toimia ja tapahtumia.

| f) | hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä EU:n suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta se voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin on vastuussa tarkastustyön ohjaamisesta, valvomisesta ja suorittamisesta ja vastaa yksin tarkastuslausunnostaan. |
| --- | --- |

f)

hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä EU:n suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta se voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin on vastuussa tarkastustyön ohjaamisesta, valvomisesta ja suorittamisesta ja vastaa yksin tarkastuslausunnostaan.

| XXIX | Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa toimivalle johdolle muun muassa tarkastuksen suunnitellun laajuuden ja ajoituksen sekä merkittävät tarkastushavainnot ja mahdolliset havaitut merkittävät sisäisen valvonnan puutteet. |
| --- | --- |

XXIX

| XXX | Tilintarkastustuomioistuin määrittää komission ja muiden tarkastettujen yhteisöjen kanssa keskustelluista seikoista ne, jotka ovat olleet merkittävimpiä konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa ja siten tarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja kohteena olevana varainhoitovuonna. Tilintarkastustuomioistuin kuvaa kyseisiä seikkoja kertomuksessaan, ellei säädös tai määräys estä asianomaisten tietojen julkistamista, tai jos – erittäin harvinaisissa olosuhteissa – tilintarkastustuomioistuin toteaa, että asianomaista seikkaa ei ole syytä julkaista kertomuksessa, koska julkaisemisesta aiheutuvien kielteisten seurausten voitaisiin kohtuudella olettaa olevan suurempia kuin tietojen julkaisemisesta yleisen edun kannalta saatava hyöty. |
| --- | --- |

XXX

18. heinäkuuta 2019.

Klaus-Heiner LEHNE

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

---

(1)  Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää myös liitetiedot.

2

(3)  Määrä oli 61,0 miljardia euroa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2018, kohdat 1.19–1.21.

3

(4)  Määrä oli 59,6 miljardia euroa. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2018, kohta 1.18.

4

(5)  EUCO XT 20013/19 – Yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehty Eurooppa-neuvoston päätös SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä.

5

(6)  Ks. raportointipäivän jälkeisiä tapahtumia koskeva kansainvälinen julkisen sektorin tilinpäätösstandardi (IPSAS) nro 14.

6

(7)  Ks. työsuhde-etuuksia koskeva standardi IPSAS 39. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvo kuvastaa Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmän yhteydessä niiden arvioitujen tulevien maksujen nykyarvoa, jotka EU:n on suoritettava vastatakseen eläkevelvoitteista, jotka perustuvat tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin.

7

(8)  Kyseessä ovat taseen velkoihin kirjatut 62,9 miljardin euron menojäämät sekä taseen varoihin kirjattu 36,9 miljardin euron määrä, joka vähentää ennakkorahoituksen arvoa.

8

---