# Službeni list C 323/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 323 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.27 rujna 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 323

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.27 rujna 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće |
| 2019/C 323/01 | Obavijest osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2017/2074, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1596, i Uredbom Vijeća (EU) 2017/2063, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1586, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli | 1 |
| 2019/C 323/02 | Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/2074 i iz Uredbe Vijeća (EU) 2017/2063 o mjerama ograničavanja protiv Venezuele | 2 |
| | Europska komisija |
| 2019/C 323/03 | Tečajna lista eura | 3 |
| 2019/C 323/04 | Obavijest Komisije – Smjernice za tumačenje i primjenu Direktive Vijeća 93/13/EEZ o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (
  1
  ) | 4 |

Sadržaj

Stranica

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

2019/C 323/01

Obavijest osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2017/2074, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1596, i Uredbom Vijeća (EU) 2017/2063, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1586, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli

1

2019/C 323/02

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/2074 i iz Uredbe Vijeća (EU) 2017/2063 o mjerama ograničavanja protiv Venezuele

2

Europska komisija

2019/C 323/03

Tečajna lista eura

3

2019/C 323/04

Obavijest Komisije – Smjernice za tumačenje i primjenu Direktive Vijeća 93/13/EEZ o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (
  1
  )

1

4

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska komisija |
| 2019/C 323/05 | Poziv na iskaz interesa za stručne skupine za medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode – 804/PP/GRO/CODEL/20 | 93 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2019/C 323/06 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9500 – Lindsay Goldberg Group/Bilcare Research Swiss Holding I and II) (
  1
  ) | 100 |
| 2019/C 323/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9473 – KIRKBI/Blackstone/CPPIB/Merlin) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 101 |
| 2019/C 323/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9453 – Phillips 66/Fortress Investment Group/United Pacific) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 102 |

V   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

2019/C 323/05

Poziv na iskaz interesa za stručne skupine za medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode – 804/PP/GRO/CODEL/20

in vitro

93

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2019/C 323/06

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9500 – Lindsay Goldberg Group/Bilcare Research Swiss Holding I and II) (
  1
  )

1

100

2019/C 323/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9473 – KIRKBI/Blackstone/CPPIB/Merlin) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

101

2019/C 323/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9453 – Phillips 66/Fortress Investment Group/United Pacific) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

102

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 323/1

---

Obavijest osobama na koje se primjenjuju mjere ograničavanja predviđene Odlukom Vijeća (ZVSP) 2017/2074, kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1596, i Uredbom Vijeća (EU) 2017/2063, kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1586, o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli

(2019/C 323/01)

Osobama navedenima u Prilogu I. Odluci Vijeća (ZVSP) 2017/2074 (1), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1596 (2), i Prilogu IV. Uredbi Vijeća (EU) 2017/2063 (3), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1586 (4), o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli skreće se pozornost na sljedeće informacije.

Vijeće Europske unije odlučilo je da bi osobe navedene u spomenutim prilozima trebalo uvrstiti na popis osoba i subjekata na koje se odnose mjere ograničavanja iz Odluke (ZVSP) 2017/2074 i Uredbe (EU) 2017/2063 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli. Razlozi za uvrštenje tih osoba na popis navedeni su na odgovarajućim mjestima u tim prilozima.

Dotične osobe obavještavaju se o mogućnosti podnošenja molbe nadležnim tijelima relevantne države članice ili država članica, kako je navedeno na internetskim stranicama u Prilogu III. Uredbi (EU) 2017/2063 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Venezueli, kako bi pribavili odobrenje za upotrebu zamrznutih sredstava za osnovne potrebe ili određena plaćanja (usp. članak 9. Uredbe).

Dotične osobe mogu do 24. kolovoza 2020. Vijeću podnijeti zahtjev, zajedno s popratnom dokumentacijom, za ponovno razmatranje odluke o njihovu uvrštenju na navedene popise na sljedeću adresu:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sve zaprimljene primjedbe razmotrit će se u svrhu periodičnog preispitivanja Vijeća, u skladu s člankom 13. Odluke (ZVSP) 2017/2074 i člankom 17. stavkom 4. Uredbe (EU) 2017/2063.

Dotične osobe također se obavještavaju o mogućnosti osporavanja odluke Vijeća pred Općim sudom Europske unije, u skladu s uvjetima iz članka 275. drugog stavka i članka 263. četvrtog i šestog stavka Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

---

(1)  SL L 295, 14.11.2017., str. 60.

(2)  SL L 248, 27.9.2019., str. 74.

(3)  SL L 295, 14.11.2017., str. 21.

(4)  SL L 248, 27.9.2019., str. 1.

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 323/2

---

Obavijest namijenjena ispitanicima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja iz Odluke Vijeća (ZVSP) 2017/2074 i iz Uredbe Vijeća (EU) 2017/2063 o mjerama ograničavanja protiv Venezuele

(2019/C 323/02)

Ispitanici se upućuju na sljedeće informacije u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

Pravnu osnovu za taj postupak obrade čine Odluka Vijeća (ZVSP) 2017/2074 (2), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2019/1596 (3), i Uredba Vijeća (EU) 2017/2063 (4), kako je provedena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2019/1586 (5).

Voditelj tog postupka obrade jest Odjel RELEX.1.C Glavne uprave za vanjske poslove, proširenje i civilnu zaštitu – RELEX Glavnog tajništva Vijeća (GTV), s kojim se može stupiti u kontakt na adresi:

| Vijeće Europske unije |
| --- |
| Glavno tajništvo |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu |

Vijeće Europske unije

Glavno tajništvo

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pošta: sanctions@consilium.europa.eu

Sa službenikom GTV-a za zaštitu podataka može se stupiti u kontakt putem e-pošte:

Službenik za zaštitu podataka

data.protection@consilium.europa.eu

Svrha postupka obrade jest uspostava i ažuriranje popisa osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja u skladu s Odlukom (ZVSP) 2017/2074, kako je izmijenjena Odlukom (ZVSP) 2019/1596, i Uredbom (EU) 2017/2063, kako je provedena Provedbenom uredbom (EU) 2019/1586.

Ispitanici su fizičke osobe koje ispunjavaju kriterije za uvrštenje na popis navedene u Odluci (ZVSP) 2017/2074 i Uredbi (EU) 2017/2063.

Prikupljanje osobnih podataka obuhvaća podatke potrebne za ispravnu identifikaciju dotične osobe, obrazloženje i ostale povezane podatke.

U slučaju da se to smatra potrebnim, prikupljeni osobni podaci mogu se razmjenjivati s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Komisijom.

Ne dovodeći u pitanje ograničenja na temelju članka 25. Uredbe (EU) 2018/1725, ostvarivanje prava ispitanika, kao što su pravo na pristup i pravo na ispravak ili podnošenje prigovora, bit će uređeno u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Osobni podaci pohranjuju se na pet godina od trenutka brisanja ispitanika s popisa osoba koje podliježu mjerama ograničavanja, od trenutka kada mjere ograničavanja prestanu biti važeće ili za vrijeme trajanja sudskih postupaka, u slučaju da su pokrenuti.

Ne dovodeći u pitanje bilo koji pravni lijek u sudskom, upravnom ili izvansudskom postupku, ispitanici imaju pravo podnijeti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  SL L 295, 21.11.2018., str. 39.

(2)  SL L 295, 14.11.2017., str. 60.

(3)  SL L 248, 27.9.2019., str. 74.

(4)  SL L 295, 14.11.2017., str. 21.

(5)  SL L 248., 27.9.2019., str. 1.

---

Europska komisija

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 323/3

---

Tečajna lista eura (1)

26. rujna 2019.

(2019/C 323/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0938 |
| JPY | japanski jen | 117,73 |
| DKK | danska kruna | 7,4643 |
| GBP | funta sterlinga | 0,88505 |
| SEK | švedska kruna | 10,6598 |
| CHF | švicarski franak | 1,0864 |
| ISK | islandska kruna | 135,60 |
| NOK | norveška kruna | 9,9235 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,851 |
| HUF | mađarska forinta | 334,93 |
| PLN | poljski zlot | 4,3871 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7481 |
| TRY | turska lira | 6,1899 |
| AUD | australski dolar | 1,6162 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4482 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5739 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7315 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5104 |
| KRW | južnokorejski von | 1 313,91 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,3723 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7976 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4063 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 496,96 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5861 |
| PHP | filipinski pezo | 57,064 |
| RUB | ruski rubalj | 70,2190 |
| THB | tajlandski baht | 33,509 |
| BRL | brazilski real | 4,5113 |
| MXN | meksički pezo | 21,3975 |
| INR | indijska rupija | 77,5600 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0938

JPY

japanski jen

117,73

DKK

danska kruna

7,4643

GBP

funta sterlinga

0,88505

SEK

švedska kruna

10,6598

CHF

švicarski franak

1,0864

ISK

islandska kruna

135,60

NOK

norveška kruna

9,9235

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,851

HUF

mađarska forinta

334,93

PLN

poljski zlot

4,3871

RON

rumunjski novi leu

4,7481

TRY

turska lira

6,1899

AUD

australski dolar

1,6162

CAD

kanadski dolar

1,4482

HKD

hongkonški dolar

8,5739

NZD

novozelandski dolar

1,7315

SGD

singapurski dolar

1,5104

KRW

južnokorejski von

1 313,91

ZAR

južnoafrički rand

16,3723

CNY

kineski renminbi-juan

7,7976

HRK

hrvatska kuna

7,4063

IDR

indonezijska rupija

15 496,96

MYR

malezijski ringit

4,5861

PHP

filipinski pezo

57,064

RUB

ruski rubalj

70,2190

THB

tajlandski baht

33,509

BRL

brazilski real

4,5113

MXN

meksički pezo

21,3975

INR

indijska rupija

77,5600

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 323/4

---

OBAVIJEST KOMISIJE

Smjernice za tumačenje i primjenu Direktive Vijeća 93/13/EEZ o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 323/04)

SADRŽAJ

| UVOD | 5 |
| --- | --- |

| 1. | CILJEVI I PODRUČJE PRIMJENE DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima | 8 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Izrazi „prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluga)”, „potrošač” i „ugovori koji se sklapaju između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača” | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Ugovorne odredbe o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori (članak 3. stavci 1. i 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) | 13 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Izuzeće ugovornih odredaba koje su odraz obaveznih zakonskih ili regulatornih odredaba (članak 1. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) | 14 |
| --- | --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Međuđjelovanje s ostalim zakonodavstvom EU-a | 15 |
| --- | --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Primjena Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima na trgovce s poslovnim nastanom u trećim zemljama | 17 |
| --- | --- | --- |

1.2.5.

| 2. | ODNOS S NACIONALNIM PRAVOM, UKLJUČUJUĆI MINIMALNO USKLAĐIVANJE | 17 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova | 18 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava | 19 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | OPĆI TEST ZA UTVRĐIVANJE NEPOŠTENOSTI I ZAHTJEVI TRANSPARENTNOSTI | 20 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti | 20 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na cijenu i naknadu | 24 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti | 25 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Zahtjevi transparentnosti iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima | 25 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Zahtjevi transparentnosti koji proizlaze iz drugih akata EU-a | 28 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Okvir za procjenu na temelju članka 3. stavka 1. i članka 4. stavka 1. | 29 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Relevantnost zakonskih odredbi i važnost neravnoteže | 31 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Sankcije ili posljedice propusta potrošača da ispuni ugovorne obveze | 32 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Moguća nepoštenost cijene ili naknade | 33 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Okolnosti u trenutku sklapanja ugovora | 33 |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Relevantnost netransparentnosti za nepoštenost ugovornih odredaba | 34 |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Uloga Priloga iz članka 3. stavka 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima | 35 |
| --- | --- | --- |

3.4.7.

| 4. | NEOBVEZUJUĆA NARAV NEPOŠTENIH UGOVORNIH ODREDABA (ČLANAK 6. STAVAK 1. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA) | 37 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba | 37 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača” | 38 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Načelo ukidanje nepoštenih ugovornih odredaba i zabrana njihove revizije | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Iznimka: Popunjavanje praznina u ugovoru radi sprečavanja njegove ništetnosti | 41 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Primjena dispozitivnih odredaba u ostalim predmetima | 43 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Mogućnost primjene nepoštenih ugovornih odredaba unatoč njihovoj nepoštenosti? | 43 |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

| 4.4. | Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama | 43 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 5. | PRAVNI LIJEKOVI I POSTUPOVNA JAMSTVA KOJA SE ZAHTIJEVAJU ČLANKOM 6. STAVKOM 1. I ČLANKOM 7. STAVKOM 1. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA | 44 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito | 44 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba | 48 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Povezanost s člankom 6. stavkom 1. i člankom 7. stavkom 1. | 48 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Odnos s načelima građanskog postupka | 48 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Kontrola po službenoj dužnosti i potpuna pasivnost potrošača | 49 |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

| 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti | 49 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba | 49 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Ostale obveze na temelju načela ekvivalentnosti | 50 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova | 50 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Važeći test | 50 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Relevantni pokazatelji za djelotvornost pravnih lijekova | 52 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? | 58 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Temeljne obveze | 58 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Aspekti koje treba preispitati | 58 |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.3. | Dostupnost potrebnih pravnih i činjeničnih elemenata | 59 |
| --- | --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Zaključci koji će biti doneseni na temelju ocjenjivanja nepoštenosti | 61 |
| --- | --- | --- |

5.5.4.

| 5.6. | Posljedice kontrole po službenoj dužnosti, djelotvornosti i ekvivalentnosti i nacionalnih postupovnih pravila | 61 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba i izvansudski postupci | 62 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 6. | NALOZI U KOLEKTIVNOM INTERESU POTROŠAČA (ČLANAK 7. STAVCI 2. I 3. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA) | 63 |
| --- | --- | --- |

6.

| PRILOG I. – Popis predmeta Suda iz ove Obavijesti | 65 |
| --- | --- |

| PRILOG II. – Pregled obavijesti u skladu s člankom 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima | 90 |
| --- | --- |

UVOD

Direktiva Vijeća 93/13/EEZ (1) temelji se na načelima. Njome se potrošači štite od nepoštenih odredaba u svim vrstama ugovora između poslovnih subjekata i potrošača. To ju čini središnjim instrumentom za postizanje pravednosti na unutarnjem tržištu.

Otkako je donesena prije 26 godina, Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima tumačena je u brojnim odlukama Suda Europske unije (Sud), osobito u prethodnim odlukama, u kojima je Sud dodatno razradio mnoga opća načela utvrđena Direktivom. Tumačenje Suda nije ograničeno na kriterije za meritornu ocjenu ugovornih odredaba i na posljedice koje proizlaze iz nepoštenosti ugovornih odredaba, nego utječe i na nacionalna postupovna pravila u mjeri u kojoj su ona relevantna za djelotvornu zaštitu od nepoštenih ugovornih odredaba.

Provjera prikladnosti iz 2017. (2) u područjima potrošačkog i tržišnog prava uključivala je sveobuhvatnu evaluaciju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Utvrđeno je da je pristup iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima koji se temelji na načelima djelotvoran te da pridonosi visokoj razini zaštite potrošača. Međutim, evaluacijom je utvrđena nedovoljna jasnoća u tumačenju te Direktive i njezinoj primjeni, na primjer, s obzirom na: i. opseg izuzeća za odredbe koje se odnose na cijenu i glavni predmet, ii. pravne posljedice neobvezujuće prirode nepoštenih ugovornih odredaba i iii. obvezu nacionalnih sudova da u primjeni Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u pojedinačnim predmetima imaju aktivnu ulogu. Stoga je u Izvješću o provjeri prikladnosti preporučeno da se ta pitanja riješe konkretnim smjernicama Komisije.

U tom je kontekstu Komisijin prijedlog od 11. travnja 2018. (3) o izmjeni različitih direktiva o zaštiti potrošača u dijelu u kojem se odnosi na Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ograničen na prijedlog uvrštavanja odredbe o sankcijama. Istodobno je u Komunikaciji Komisije „Nove pogodnosti za potrošače” od 11. travnja 2018. (4) objavljeno da će Komisija 2019. donijeti smjernice o Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima kako bi se razjasnila pitanja proizašla iz primjene Direktive.

Glavna je svrha ove Obavijesti o smjernicama (u nastavku: „Obavijest”) na strukturirani način izložiti tumačenje koje je Sud pružio o ključnim pojmovima i odredbama Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, u svjetlu konkretnih slučajeva koje su rješavali sudovi država članica. Komisija na taj način želi diljem EU-a povećati razinu svijesti o ovoj sudskoj praksi među svim zainteresiranim stranama, kao što su potrošači, poslovni subjekti, tijela država članica, kao i nacionalni sudovi i pravni stručnjaci, te time olakšati njezinu primjenu u praksi.

Iako je Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ostvarena visoka razina zaštite potrošača i usklađeni su ključni pojmovi zaštite od nepoštenih ugovornih odredaba na unutarnjem tržištu, u državama članicama također postoje posebnosti koje će sudionici na tržištu i pravni stručnjaci trebati uzeti u obzir. Takve se posebnosti mogu odnositi na šire područje primjene nacionalnih propisa kojima se prenosi Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ili se mogu očitovati u podrobnijim ili strožim pravilima povezanima s nepoštenosti ugovornih odredaba. Primjeri uključuju „crni popis” ugovornih odredaba koje se uvijek smatra nepoštenima, popise ugovornih odredaba za koje se pretpostavlja da su nepoštene, procjenu ugovornih odredaba o kojima su se vodili pojedinačni pregovori, procjenu nepoštenosti ugovornih odredaba kojima se utvrđuje glavni predmet ili primjerenost cijene ili naknade čak i kad su te odredbe transparentne. Mogu postojati i blaži zahtjevi prema kojima se utvrđuje je li ugovorna odredba nepoštena na temelju opće odredbe o nepoštenosti, na primjer u slučaju kada se u nacionalnom aktu o prenošenju ne propisuje da mora postojati znatna neravnoteža u pravima i obvezama stranaka ili da je neravnoteža u pravima i obvezama u suprotnosti sa zahtjevima o dobroj vjeri. Takva su pravila u načelu moguća u skladu s odredbom o minimalnom usklađivanju iz članka 8. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (5). U Prilogu II. Obavijesti sadržan je pregled obavijesti država članica na temelju članka 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (6), u kojima se odražavaju odstupanja od te Direktive.

Obavijest se temelji na minimalnom standardu koji je predviđen Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i njome se ne može pružiti sveobuhvatna slika primjene Direktive u pojedinačnim državama članicama EU-a, uključujući odluke nacionalnih sudova i drugih nadležnih tijela o procjeni konkretnih ugovornih odredaba. Informacije o nacionalnim odredbama kojima se prenosi Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, o sudskoj praksi i o pravnoj literaturi, osim u različitim izvorima informacija koji su dostupni u državama članicama, dostupne su u bazi podataka o zaštiti prava potrošača kojoj se može pristupiti putem portala e-pravosuđe (7).

Ako nije drukčije navedeno, članci na koje se upućuje u ovoj Obavijesti odnose se na članke iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. U slučaju kada se upotrebljava pojam „ugovorna odredba” ili „odredba”, on se odnosi na „odredbu o kojoj se nisu vodili pojedinačni pregovori” u smislu članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. U slučaju kada su citati iz teksta Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ili iz presuda Suda vizualno istaknuti, takvo je isticanje dodala Komisija.

U odjeljku 1. Obavijesti opisuju se ciljevi i područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, dok se odjeljak 2. posebno odnosi na načelo minimalnog usklađivanja i općenit odnos s nacionalnim pravom. U odjeljku 3. raspravlja se o procjeni transparentnosti i (ne)poštenosti ugovornih odredaba na temelju članaka 3., 4. i 5. U odjeljku 4. objašnjavaju se posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze stranaka iz članka 6. stavka 1. U odjeljku 5. podrobno se navode postupovni zahtjevi za procjenu ugovornih odredaba, uključujući obvezu nacionalnih sudova da u toj procjeni imaju aktivnu ulogu. Naposljetku, u odjeljku 6. raspravlja se o određenim posebnostima postupka za dobivanje sudskog naloga.

Načela koja je Sud razvio u vezi s postupovnim jamstvima na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, uključujući načelo kontrole po službenoj dužnosti, primjenjuju se mutatis mutandis na ostale zakonodavne akte EU-a o zaštiti potrošača (8). Isto tako, u ovoj se Obavijesti uzimaju u obzir određene presude koje se odnose na druge direktive o zaštiti potrošača u mjeri u kojoj su relevantne i za Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

Iako su prethodne odluke upućene sudu koji je podnio zahtjev i nacionalnim sudovima koji ih moraju izravno primjenjivati, one se odnose na sva nacionalna tijela koja se bave nepoštenim ugovornim odredbama, uključujući administrativna tijela koja provode Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i ministarstva nadležna za izradu zakonodavnih prijedloga. Na državama je članicama da ispitaju u kojoj su mjeri njihova pravila i prakse u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima na način kako je tumači Sud te, prema potrebi, na koji se način usklađenost može poboljšati kako bi se potrošače djelotvorno zaštitilo od nepoštenih ugovornih odredaba.

| Ova je Obavijest upućena državama članicama EU-a te Islandu, Lihtenštajnu i Norveškoj kao potpisnicima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (9) (EGP). Upućivanja na EU, Uniju ili jedinstveno tržište trebaju se stoga shvatiti kao upućivanja na Europski gospodarski prostor ili tržište Europskoga gospodarskog prostora.
  Ova je Obavijest smjernica – pravnu snagu ima isključivo zakonodavni tekst EU-a. Svako pravno obvezujuće tumačenje prava mora proizlaziti iz teksta Direktive 93/13/EEZ te izravno iz odluka (10) Suda koje su donesene i koje će biti donesene.
  Ovom se Obaviješću uzimaju u obzir presude Suda objavljene do 31. svibnja 2019. i ne prejudicira se daljnji razvoj sudske prakse Suda.
  Stavovi izraženi u ovoj Obavijesti ne prejudiciraju stavove koje Europska komisija ima pred Sudom.
  Informacije sadržane u ovoj Obavijesti općenite su i ne odnose se na konkretne fizičke ili pravne osobe. Europska komisija i bilo koja druga osoba koja postupa u ime Europske komisije nisu odgovorne za moguću upotrebu ovih podataka. |
| --- |

Ova je Obavijest upućena državama članicama EU-a te Islandu, Lihtenštajnu i Norveškoj kao potpisnicima Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru (9) (EGP). Upućivanja na EU, Uniju ili jedinstveno tržište trebaju se stoga shvatiti kao upućivanja na Europski gospodarski prostor ili tržište Europskoga gospodarskog prostora.

Ova je Obavijest smjernica – pravnu snagu ima isključivo zakonodavni tekst EU-a. Svako pravno obvezujuće tumačenje prava mora proizlaziti iz teksta Direktive 93/13/EEZ te izravno iz odluka (10) Suda koje su donesene i koje će biti donesene.

Ovom se Obaviješću uzimaju u obzir presude Suda objavljene do 31. svibnja 2019. i ne prejudicira se daljnji razvoj sudske prakse Suda.

Stavovi izraženi u ovoj Obavijesti ne prejudiciraju stavove koje Europska komisija ima pred Sudom.

Informacije sadržane u ovoj Obavijesti općenite su i ne odnose se na konkretne fizičke ili pravne osobe. Europska komisija i bilo koja druga osoba koja postupa u ime Europske komisije nisu odgovorne za moguću upotrebu ovih podataka.

1.   CILJEVI I PODRUČJE PRIMJENE DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA

| Članak 1.









  1. | Svrha ove Direktive je uskladiti zakone i druge propise država članica koji se odnose na nepoštene odredbe u ugovorima koji se sklapaju između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača. |
| --- | --- |

Članak 1.

1.

| 2. | Ugovorne odredbe koje su odraz obaveznih zakonskih ili regulatornih odredaba i odredaba ili načela međunarodnih konvencija u kojima su države članice ili Zajednica stranke, posebno u području prijevoza, ne podliježu odredbama ove Direktive. |
| --- | --- |

2.

Članak 2.

Za potrebe ove Direktive:

| (a) | „nepoštene odredbe” znači ugovorne odredbe u smislu definicije u članku 3.; |
| --- | --- |

(a)

„nepoštene odredbe” znači ugovorne odredbe u smislu definicije u članku 3.;

| (b) | „potrošač” znači svaka fizička osoba koja u ugovorima obuhvaćenima ovom Direktivom nastupa za potrebe izvan okvira svojeg obrta, poduzeća i profesije; |
| --- | --- |

(b)

„potrošač” znači svaka fizička osoba koja u ugovorima obuhvaćenima ovom Direktivom nastupa za potrebe izvan okvira svojeg obrta, poduzeća i profesije;

| (c) | „prodavatelj robe ili pružatelj usluga” znači svaka fizička ili pravna osoba koja u ugovorima obuhvaćenima ovom Direktivom nastupa u okviru svojeg obrta, poduzeća i[li] profesije, bez obzira na to je li u javnom ili privatnom vlasništvu. |
| --- | --- |

(c)

„prodavatelj robe ili pružatelj usluga” znači svaka fizička ili pravna osoba koja u ugovorima obuhvaćenima ovom Direktivom nastupa u okviru svojeg obrta, poduzeća i[li] profesije, bez obzira na to je li u javnom ili privatnom vlasništvu.

Članak 3. stavci 1. i

| 2.1. | Ugovorna odredba o kojoj se nisu vodili pojedinačni pregovori smatra se nepoštenom ako u suprotnosti s uvjetom o dobroj vjeri, na štetu potrošača prouzroči znatniju neravnotežu u pravima i obvezama stranaka, proizašlih iz ugovora. |
| --- | --- |

2.1.

| 2. | Uvijek se smatra da se o nekoj odredbi nije pojedinačno pregovaralo ako je ona sastavljena unaprijed pa potrošač nije mogao utjecati na njezin sadržaj, posebno u kontekstu unaprijed formuliranog standardnog ugovora.
  Činjenica da se o određenim aspektima neke odredbe ili o nekoj određenoj odredbi pregovaralo ne isključuje primjenu ovog članka na ostatak ugovora ako opća ocjena ugovora ukazuje na to da se ipak radi o unaprijed formuliranom standardnom ugovoru.
  Kad god prodavatelj robe ili pružatelj usluga izjavi da se o nekoj standardnoj odredbi pojedinačno pregovaralo, teret dokaza je na njemu. |
| --- | --- |

2.

Činjenica da se o određenim aspektima neke odredbe ili o nekoj određenoj odredbi pregovaralo ne isključuje primjenu ovog članka na ostatak ugovora ako opća ocjena ugovora ukazuje na to da se ipak radi o unaprijed formuliranom standardnom ugovoru.

Kad god prodavatelj robe ili pružatelj usluga izjavi da se o nekoj standardnoj odredbi pojedinačno pregovaralo, teret dokaza je na njemu.

Uvodna izjava 6.

budući da, kako bi se olakšala uspostava unutarnjeg tržišta i zaštitilo građane u ulozi potrošača dok robu i usluge stječu u skladu s ugovorima koji se ne uređuju zakonima njegove nego drugih država članica, iz tih ugovora treba izbaciti nepoštene odredbe;

Uvodna izjava 9.

budući da u skladu s načelom utvrđenim u dijelu pod naslovom „Zaštita ekonomskih interesa potrošača”, a zagovaraju ga i spomenuti programi: „onoga koji stječe robu i usluge treba zaštititi od zlouporabe moći koju imaju prodavatelj robe ili pružatelj usluga, posebno od jednostranih standardiziranih ugovora i nepoštenog ispuštanja osnovnih prava iz ugovorâ”;

Uvodna izjava 10.

budući da je djelotvorniju zaštitu potrošača moguće postići usvajanjem ujednačenih zakonskih propisa u području nepoštenih ugovornih odredaba; budući da bi se ti propisi trebali primjenjivati na sve ugovore koji se zaključuju između prodavača ili pružatelja i potrošača; budući da zbog toga iz područja primjene ove Direktive treba, između ostalog, isključiti ugovore koji se odnose na zapošljavanje, ugovore koji se odnose na nasljedna prava, ugovore koji se odnose na prava iz obiteljskog zakona i ugovore koji se odnose na osnivanje i ustrojavanje trgovačkih društava ili na ugovore o partnerstvu;

Uvodna izjava 11.

budući da potrošači moraju biti jednako zaštićeni prema usmeno sklopljenim ugovorima kao i prema pisanima, bez obzira na to jesu li u ovim potonjima ugovorne odredbe sadržane u jednom ili u više dokumenata;

Uvodna izjava 13.

[...] budući da se u tom pogledu izrazom iz članka 1. stavka 2. koji glasi „obveznih zakonskih ili regulatornih odredaba” obuhvaćaju i propisi koji se u skladu sa zakonom primjenjuju na ugovorne stranke ako nisu utvrđena nikakva drukčija rješenja;

1.1.   Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nastoji se uskladiti nacionalne zakone radi podizanja razine zaštite potrošača od nepoštenih odredaba o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori u ugovorima sklopljenima između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača.

Stoga Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ima dvostruki cilj:

| — | djelotvornu zaštitu potrošača, kao uobičajeno slabije stranke, od nepoštenih ugovornih odredaba kojima se koriste prodavatelji robe ili pružatelji usluga i o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori te |
| --- | --- |

—

djelotvornu zaštitu potrošača, kao uobičajeno slabije stranke, od nepoštenih ugovornih odredaba kojima se koriste prodavatelji robe ili pružatelji usluga i o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori te

| — | doprinos uspostavi unutarnjeg tržišta minimalnim usklađivanjem nacionalnih pravila s pomoću kojih se želi ostvariti ta zaštita. |
| --- | --- |

—

doprinos uspostavi unutarnjeg tržišta minimalnim usklađivanjem nacionalnih pravila s pomoću kojih se želi ostvariti ta zaštita.

Sud (11) je istaknuo ulogu koju Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ima u vezi s općenitim ciljevima EU-a, navodeći sljedeće:

| [...] treba napomenuti da, u skladu sa sudskom praksom Suda, ta direktiva u cjelini, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (c) EZ-a, predstavlja mjeru koja je ključna za ostvarenje zadaća povjerenih Europskoj zajednici te osobito za podizanje životnog standarda i kvalitete života u Zajednici [...] (12). |
| --- |

[...] treba napomenuti da, u skladu sa sudskom praksom Suda, ta direktiva u cjelini, u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (c) EZ-a, predstavlja mjeru koja je ključna za ostvarenje zadaća povjerenih Europskoj zajednici te osobito za podizanje životnog standarda i kvalitete života u Zajednici [...] (12).

Sud je u tom pogledu zaštitu na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u više navrata kvalificirao kao pitanje od „javnog interesa” (13). Kao što je navedeno u članku 114. Ugovora o funkcioniranju EU-a (UFEU) (14), odnosno pravnoj osnovi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, kao i u članku 169. UFEU-a te članku 38. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (15), Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima predviđa se visoka razina zaštite potrošača.

Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda (16) sustav zaštite koji je uveden Direktivom 93/13/EEZ temelji se na

| [...] ideji [...] da se potrošač nalazi u podređenom položaju u odnosu na prodavatelja robe ili pružatelja usluga u pogledu kako pregovaračke moći tako i razine informiranosti, što je situacija koja dovodi do toga da potrošač pristaje na uvjete koje je prethodno sastavio prodavatelj robe ili pružatelj usluge, pri čemu taj potrošač ne može utjecati na njihov sadržaj [...]. |
| --- |

[...] ideji [...] da se potrošač nalazi u podređenom položaju u odnosu na prodavatelja robe ili pružatelja usluga u pogledu kako pregovaračke moći tako i razine informiranosti, što je situacija koja dovodi do toga da potrošač pristaje na uvjete koje je prethodno sastavio prodavatelj robe ili pružatelj usluge, pri čemu taj potrošač ne može utjecati na njihov sadržaj [...].

Stoga se Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nastoje riješiti situacije nejednakosti stranaka u pogledu ugovornih odredaba, koje mogu biti posljedica asimetričnosti informiranosti i stručnih znanja (17)
  ili pregovaračke snage u pogledu ugovornih odredaba (18).

Konkretno, nepoštene ugovorne odredbe na temelju članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nisu obvezujuće jer se time nastoji uspostaviti stvarna ravnoteža (19) između ugovornih stranaka, odnosno ukloniti neravnoteža do koje je došlo zbog nepoštenih ugovornih odredaba (20), kako bi se ispravio slabiji položaj potrošačâ (21).

Nadalje, Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim uvjetima prodavatelje robe ili pružatelje usluga ubuduće se nastoji odvratiti od upotrebe nepoštenih odredaba (22). Komisija podsjeća da je u svojem izvješću (23) o provedbi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima iz 2000. ukazala na štetne učinke nepoštenih ugovornih odredaba na cjelokupni pravni i gospodarski poredak EU-a i istaknula važnost koju Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ima izvan područja zaštite pojedinačnih potrošača na koje izravno utječu nepoštene ugovorne odredbe.

1.2.   Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

1.2.1.   Izrazi „prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluga)”, „potrošač” i „ugovori koji se sklapaju između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača”

Kao što je navedeno u članku 1. stavku 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, ta se Direktiva primjenjuje na ugovore koji se sklapaju između prodavatelja (robe) ili pružatelja (usluga) i potrošača.

Kako bi ugovor bio obuhvaćen Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, potrebno je utvrditi da je jedna ugovorna strana prodavatelj robe ili pružatelj usluga u smislu članka 2. točke (c), a druga strana potrošač (24) u smislu članka 2. točke (b). Time se ne dovodi u pitanje činjenica da se države članice a priori ne sprečava da prošire područje primjene nacionalnih pravila kojima se prenosi Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima na ostale ugovore te da je, na primjer, primijene i na ugovore koji se sklapaju između dvaju prodavatelja robe ili pružatelja usluga ili između dvaju potrošača.

1.2.1.1.   Definicije pojmova „prodavatelj robe ili pružatelj usluga” i „potrošač”

Dok na temelju članka 2. točke (b) potrošači moraju biti fizičke osobe, na temelju članka 2. točke (c) prodavatelj robe ili pružatelj usluga može biti pravna ili fizička osoba.

Kako bi se utvrdilo je li određena osoba prodavatelj robe ili pružatelj usluga ili potrošač, važno je promotriti ravnotežu snaga između stranaka u pogledu predmetnog ugovora. Uobičajeni su čimbenici asimetričnost informiranosti, znanja i stručnih znanja ili pregovaračka snaga. Izrazi „prodavatelj robe ili pružatelj usluga” i „potrošač”
  funkcionalni su pojmovi
  koji se temelje na ulozi koju stranke imaju u predmetnom ugovoru. Izraz „potrošač” pritom je objektivan i odražava uobičajeno slabiji položaj druge ugovorne stranke u odnosu na prodavatelja robe ili pružatelja usluga, što znači da se na temelju većeg znanja i iskustva određenog potrošača takvu osobu ne isključuje kao „potrošača” za potrebe Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (25).

Sud je taj funkcionalni pristup objasnio kako slijedi (26):

| 53. | Slijedom toga, Direktiva 93/13 određuje ugovore na koje se primjenjuje upućivanjem na svojstvo ugovornih stranaka, odnosno ovisno o tome nastupaju li one ili ne u okviru svojeg obrta, poduzeća i profesije [...] (27). |
| --- | --- |

53.

| 55. | Iz toga proizlazi da je pojam „prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluge)” u smislu članka 2. točke (c) Direktive 93/13 funkcionalni pojam koji podrazumijeva ispitivanje ulazi li ugovorni odnos u okvir aktivnosti koje osoba profesionalno obavlja [...] (28). |
| --- | --- |

55.

Kako bi se utvrdilo djeluju li fizičke osobe koje posluju u okviru obrta, poduzeća ili profesije u svojstvu prodavatelja robe ili pružatelja usluga ili potrošača, važno je utvrditi odnosi li se predmetni ugovor na jednu od tih aktivnosti.

Unatoč određenim varijacijama pojma „prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluge)” koje postoje u različitim jezičnim verzijama (29) članka 2. točke (c) Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, taj se izraz mora tumačiti jedinstveno (30) i u svjetlu ciljeva Direktive (31). To znači da ograničenija terminologija koja se upotrebljava u određenim jezičnim verzijama Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i u nacionalnom aktu o prenošenju ne smije ograničavati vrste ugovora obuhvaćene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te time njezin opseg zaštite (32). Pojam „prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluge)” iz članka 2. točke (c) zapravo će se morati tumačiti na isti način kao i pojam „trgovac” iz drugih direktiva o zaštiti potrošača, a sudska praksa u pogledu pojmova „trgovac” i „potrošač” iz drugih direktiva u načelu je relevantna za Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (33).

Sud (34) je naveo da se definicija pojma „prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluga)” iz članka 2. točke (c) mora široko tumačiti:

| „47. | U skladu s člankom 2. točkom (c) Direktive 93/13, pojam ‚prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluge’ označava svaku fizičku ili pravnu osobu koja u ugovorima obuhvaćenima navedenom direktivom nastupa u okviru svojeg obrta, poduzeća i profesije, bez obzira na to je li u javnom ili privatnom vlasništvu. |
| --- | --- |

„47.

| 48. | Iz samog teksta te odredbe proizlazi da je zakonodavac Unije namjeravao široko tumačiti pojam ‚prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluge)’ [...] (35).” |
| --- | --- |

48.

Stoga se svaka fizička ili pravna osoba mora smatrati prodavateljem robe ili pružateljem usluge kada se ugovor odnosi na njezinu profesionalnu djelatnost, uključujući i kada je ona javne naravi ili u općem interesu (36) ili je poduzeta od strane javnopravnih tijela (37). Organizacije ili tijela koja obavljaju djelatnost od općeg interesa ili ostvaruju dobrotvorne ili etičke ciljeve smatrat će se prodavateljima robe ili pružateljima usluga u ugovorima o prodaji proizvoda ili usluga bilo koje vrste potrošačima. U tom je pogledu nevažno to što one djeluju kao neprofitne organizacije ili tijela. Prema Sudu (38)

36

37

38

| [i]z toga slijedi da se člankom 2. točkom (c) Direktive 93/13 iz njezina područja primjene ne isključuju ni tijela koja obavljaju djelatnost od općeg interesa ni ona koja imaju status javnopravnih tijela [...] (39). Usto, [...], s obzirom na to da se javne usluge i djelatnosti od općeg interesa često obavljaju na neprofitnoj osnovi, činjenica da je organizacija profitne ili neprofitne naravi nebitna je za definiciju „prodavatelja (robe) ili pružatelja (usluga)” u smislu te odredbe. |
| --- |

[i]z toga slijedi da se člankom 2. točkom (c) Direktive 93/13 iz njezina područja primjene ne isključuju ni tijela koja obavljaju djelatnost od općeg interesa ni ona koja imaju status javnopravnih tijela [...] (39). Usto, [...], s obzirom na to da se javne usluge i djelatnosti od općeg interesa često obavljaju na neprofitnoj osnovi, činjenica da je organizacija profitne ili neprofitne naravi nebitna je za definiciju „prodavatelja (robe) ili pružatelja (usluga)” u smislu te odredbe.

39

To znači da će, na primjer, biti obuhvaćeni i ugovori koji se odnose na zdravstvene usluge i usluge skrbi bez obzira na pravnu prirodu pružatelja usluga.

Sud je ujedno naveo da nije nužno da se u ugovoru odražava glavna djelatnost osobe kako bi se osoba smatrala „prodavateljem (robe) ili pružateljem (usluge)” nego se ugovor može odnositi i na djelatnost koja je dodatna ili sporedna glavnoj djelatnosti (40). Stoga se, na primjer, može obuhvatiti zajam koji poslodavac daje svojim zaposlenicima (41) ili zajam koji je obrazovna ustanova odobrila studentu (42).

nije nužno

glavna djelatnost

40

41

42

| Ukratko, može li se osoba smatrati „prodavateljem (robe) ili pružateljem (usluge)” ili „potrošačem” mora se procijeniti posebno za svaki slučaj koji se odnosi na konkretan ugovor, pritom uzimajući u obzir prirodu i svrhu predmetnog ugovora i činjenicu da se Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nastoji zaštititi potrošače kao uobičajeno slabiju stranku. |
| --- |

Ukratko, može li se osoba smatrati „prodavateljem (robe) ili pružateljem (usluge)” ili „potrošačem” mora se procijeniti posebno za svaki slučaj koji se odnosi na konkretan ugovor, pritom uzimajući u obzir prirodu i svrhu predmetnog ugovora i činjenicu da se Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nastoji zaštititi potrošače kao uobičajeno slabiju stranku.

posebno za svaki slučaj koji se odnosi na konkretan ugovor, pritom uzimajući u obzir

činjenicu da se Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nastoji zaštititi potrošače kao uobičajeno slabiju stranku

To ujedno znači da se određenu fizičku osobu može smatrati „prodavateljem (robe) ili pružateljem (usluge)” u određenim ugovorima, npr. odvjetnika u ugovoru o pružanju pravnih usluga (43), a „potrošačem” u drugim ugovorima, npr. zajmu ugovorenom u privatne svrhe (44). U tom je pogledu Sud (45) naveo:

43

44

45

| U takvom slučaju, kada bi se i smatralo da odvjetnik raspolaže visokom razinom tehničkih sposobnosti [... (46)], na temelju toga se ne bi moglo pretpostaviti da on nije slabija stranka u odnosu na prodavatelja robe ili pružatelja usluga. [...] podređeni položaj potrošača u odnosu na prodavatelja robe ili pružatelja usluga, koji se nastoji ispraviti sustavom zaštite uspostavljenim Direktivom 93/13, odnosi se kako na razinu informacija potrošača tako i na njegovu mogućnost pregovaranja pod uvjetima koje je prethodno sastavio prodavatelj robe odnosno pružatelj usluga, a na čiji sadržaj potrošač ne može utjecati. |
| --- |

U takvom slučaju, kada bi se i smatralo da odvjetnik raspolaže visokom razinom tehničkih sposobnosti [... (46)], na temelju toga se ne bi moglo pretpostaviti da on nije slabija stranka u odnosu na prodavatelja robe ili pružatelja usluga. [...] podređeni položaj potrošača u odnosu na prodavatelja robe ili pružatelja usluga, koji se nastoji ispraviti sustavom zaštite uspostavljenim Direktivom 93/13, odnosi se kako na razinu informacija potrošača tako i na njegovu mogućnost pregovaranja pod uvjetima koje je prethodno sastavio prodavatelj robe odnosno pružatelj usluga, a na čiji sadržaj potrošač ne može utjecati.

46

Nadalje, fizička osoba koja na temelju akcesornog ugovora djeluje u svojstvu jamca za ugovor koji se sklapa između dvaju trgovačkih subjekata mora se smatrati potrošačem ako je djelovala u svrhe izvan okvira njezina obrta, poduzeća i profesije i nije ni na koji način funkcionalno povezana s društvom zajmoprimcem. Funkcionalna povezanost može se odnositi, na primjer, na funkciju direktora tog društva ili na udio u njegovu temeljnom kapitalu koji nije zanemariv (47).

47

1.2.1.2.   Ugovori koji se sklapaju između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača

Ugovori koji se sklapaju između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača

Sve dok s jedne strane postoji prodavatelj robe ili pružatelj usluga, a s druge potrošač, smatra se da je ugovor obuhvaćen Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima kako je navedeno u uvodnoj izjavi 10. u drugoj tvrdnji koja počinje s „budući da”. U uvodnoj izjavi 10. pojašnjava se da se Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjenjuje na sve ugovore koji se sklapaju između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača.

sve

Time se podrazumijeva da se Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjenjuje na sve ugovore koji se odnose na kupnju robe i pružanje usluga, a Sud je pojasnio da bi se Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima doista trebala primjenjivati „u svim gospodarskim sektorima” (48).

u svim gospodarskim sektorima

48

U uvodnoj izjavi 10. dalje se objašnjava da iz njezina područja primjene treba, između ostalog, isključiti ugovore koji se odnose na zapošljavanje, ugovore koji se odnose na nasljedna prava, ugovore koji se odnose na prava iz obiteljskog zakonodavstva i ugovore koji se odnose na osnivanje i ustrojavanje trgovačkih društava ili na ugovore o partnerstvu (49). Te će primjere (50), kao ograničenja područja primjene Direktive, trebati usko tumačiti (51).

49

50

51

Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ne zahtijeva se da potrošač za robu ili usluge mora pružiti novčanu naknadu. Sud novčanu naknadu nije smatrao nužnom. Sud (52) je, na primjer, smatrao da fizičke osobe koje pružaju jamstvo za zajam koji je odobren drugoj stranki mogu biti zaštićene na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima iako ugovorom o jamstvu za određenu uslugu nije propisana novčana naknada. Stoga se mora smatrati da su i ugovori između potrošača i pružatelja usluga povezanih s društvenim mrežama obuhvaćeni Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima neovisno o tome moraju li potrošači platiti određeni novčani iznos ili naknadu za usluge čini sadržaj koji generira potrošač ili profiliranje (53).

ne zahtijeva se

novčanu naknadu

52

53

U slučaju kada se između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača sklapa akcesorni ugovor, na primjer ugovor o jamstvu, taj je ugovor obuhvaćen Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, čak i ako se glavni ugovor, na primjer o zajmu, sklapa između dvaju trgovačkih društava te stoga nije obuhvaćen njezinim područjem primjene (54).

54

Sud je odlučivao o manjem broju konkretnih predmeta u kojima su nacionalni sudovi bili u nedoumici po pitanju klasifikacije određenog ugovora te je pojasnio da su Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima obuhvaćene sljedeće vrste ugovora:

| — | ugovori o najmu nekretnine za stanovanje koji su sklopljeni između pojedinca koji djeluje na nekomercijalnoj osnovi, s jedne strane, te stručnjaka na području nekretnina, s druge strane (55), |
| --- | --- |

—

ugovori o najmu nekretnine za stanovanje koji su sklopljeni između pojedinca koji djeluje na nekomercijalnoj osnovi, s jedne strane, te stručnjaka na području nekretnina, s druge strane (55),

55

| — | ugovori o pružanju pravnih usluga (56), |
| --- | --- |

—

ugovori o pružanju pravnih usluga (56),

56

| — | ugovor o hipotekarnom kreditu koji je sklopio odvjetnik u privatne svrhe (57), |
| --- | --- |

—

ugovor o hipotekarnom kreditu koji je sklopio odvjetnik u privatne svrhe (57),

57

| — | ugovor koji je sklopila slobodna obrazovna ustanova, a kojim jednoj od svojih studentica odobrava pomoć u plaćanju iznosa koji ona duguje za upisninu i troškove povezane sa studijskim putovanjem (58), |
| --- | --- |

—

ugovor koji je sklopila slobodna obrazovna ustanova, a kojim jednoj od svojih studentica odobrava pomoć u plaćanju iznosa koji ona duguje za upisninu i troškove povezane sa studijskim putovanjem (58),

58

| — | ugovor o jamstvu ili ugovor o osiguranju koji je fizička osoba sklopila s kreditnom institucijom radi osiguranja ugovornih obveza koje je prema kreditnoj instituciji preuzelo trgovačko društvo u okviru ugovora o kreditu u slučaju kada jamac djeluje za potrebe izvan okvira svojeg obrta, poduzeća i profesije i ni na koji način nije funkcionalno povezan s tim društvom (59), |
| --- | --- |

—

ugovor o jamstvu ili ugovor o osiguranju koji je fizička osoba sklopila s kreditnom institucijom radi osiguranja ugovornih obveza koje je prema kreditnoj instituciji preuzelo trgovačko društvo u okviru ugovora o kreditu u slučaju kada jamac djeluje za potrebe izvan okvira svojeg obrta, poduzeća i profesije i ni na koji način nije funkcionalno povezan s tim društvom (59),

59

| — | hipotekarni zajam koji je poslodavac odobrio svojem zaposleniku i njegovu bračnom drugu u privatne svrhe (60). |
| --- | --- |

—

hipotekarni zajam koji je poslodavac odobrio svojem zaposleniku i njegovu bračnom drugu u privatne svrhe (60).

60

1.2.2.   Ugovorne odredbe o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori (članak 3. stavci 1. i 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) (61)

Ugovorne odredbe o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori (članak 3. stavci 1. i 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

61

Prema članku 2. točki (a) u vezi s člankom 3. stavkom 1. Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima podliježu samo ugovorne odredbe o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori. U članku 3. stavku 2. sadržane su određene pretpostavke i odredbe o teretu dokazivanja kad je riječ o tome jesu li se o određenoj ugovornoj odredbi vodili pojedinačni pregovori. U članku 3. stavku 2., kao i u uvodnim izjavama 9. i 11., navode se primjeri obuhvaćenih vrsta ugovora. Najčešće, no ne i isključivo, bit će obuhvaćene „standardne” (62), standardizirane (63) ili unaprijed formulirane (64) ugovorne odredbe koje se često nalaze u takozvanim „uvjetima”.

62

63

64

Nije presudan oblik u kojem su odredbe navedene, npr. u tiskanom obliku, na internetu, izvan mreže, pisane rukom ili u usmenom obliku (65), način na koji je ugovor sklopljen, npr. privatno ili u obliku javnobilježničke isprave, dio ugovora u kojem se odredbe nalaze, kao ni jesu li sadržane u jednom dokumentu ili u različitim dokumentima. Važno je da pridonose utvrđivanju prava i obveza stranaka te da o predmetnoj odredbi ili o više njih nije bilo pojedinačnih pregovora.

65

Na nacionalnim je sudovima da procijene jesu li se o konkretnoj ugovornoj odredbi vodili pojedinačni pregovori. Prema prvom podstavku članka 3. stavka 2., ako je ugovorna odredba sastavljena „unaprijed”, na primjer u slučaju „unaprijed formuliranog ugovora”, „uvijek se smatra da se o [ugovornoj odredbi] nije pojedinačno pregovaralo”. U trećem podstavku članka 3. stavka 2. navodi se da je, u slučaju kada prodavatelj robe ili pružatelj usluga smatra da se o „standardnoj odredbi” pojedinačno pregovaralo, teret dokazivanja na tom prodavatelju robe ili pružatelju usluga. Prema drugom podstavku članka 3. stavka 2., u slučaju kada se pojedinačno pregovaralo o određenim aspektima odredbe ili o nekoj određenoj odredbi, to ne znači da se pojedinačno pregovaralo o ostalim ugovornim odredbama. Potpis potrošača na kraju ugovora ili radi potvrde pojedinačnih klauzula zasigurno ne ukazuje na to da su se o ugovornim odredbama vodili pojedinačni pregovori.

pojedinačni pregovori

na primjer

uvijek

teret dokazivanja

ostalim

Sud će možda dati daljnje smjernice o ovom kriteriju i pojmu „pregovori” (66).

66

U slučaju kada se u ovoj Obavijesti upućuje na „nepoštene ugovorne odredbe” ili „ugovorne odredbe”, takvo se upućivanje odnosi na „ugovorne odredbe o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori” čak i ako se ne ponavlja tekst „o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori”. Time se ne dovodi u pitanje činjenica da se u nekim državama članicama zaštita iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjenjuje i na ugovorne odredbe o kojima su se vodili pojedinačni pregovori (67).

67

1.2.3.   Izuzeće ugovornih odredaba koje su odraz obaveznih zakonskih ili regulatornih odredaba (članak 1. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Izuzeće ugovornih odredaba koje su odraz obaveznih zakonskih ili regulatornih odredaba (članak 1. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Na temelju članka 1. stavka 2. ugovorne odredbe koje su odraz obaveznih zakonskih ili regulatornih odredaba ili odredaba ili načela međunarodnih konvencija u kojima su države članice ili Unija stranke ne podliježu odredbama Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Sud (68) je naglasio da je, iznimno od predviđene zaštite potrošača od nepoštenih ugovornih odredaba, članak 1. stavak 2. potrebno tumačiti u užem smislu:

68

članak 1. stavak 2. potrebno tumačiti u užem smislu

| [...] nacionalni sud mora voditi računa o tome da, osobito s obzirom na cilj navedene direktive, odnosno zaštitu potrošača od nepoštenih odredbi u ugovorima koje su prodavatelji robe ili pružatelji usluga sklopili s njima, iznimku uspostavljenu člankom 1. stavkom 2. iste direktive treba tumačiti usko [...] (69). |
| --- |

[...] nacionalni sud mora voditi računa o tome da, osobito s obzirom na cilj navedene direktive, odnosno zaštitu potrošača od nepoštenih odredbi u ugovorima koje su prodavatelji robe ili pružatelji usluga sklopili s njima, iznimku uspostavljenu člankom 1. stavkom 2. iste direktive treba tumačiti usko [...] (69).

69

Kako bi se isključila procjena na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, potrebno je utvrditi da ugovorna odredba odražava obveznu zakonsku ili regulatornu odredbu.

Za potrebe članka 1. stavka 2. i u skladu s uvodnom izjavom 13. odredba je obvezna

obvezna

| — | ako se primjenjuje na ugovorne strane neovisno o njihovoj volji, |
| --- | --- |

—

ako se primjenjuje na ugovorne strane neovisno o njihovoj volji,

| — | ali i kada je dispozitivne naravi te se stoga uvijek primjenjuje, odnosno kada u tom pogledu ne postoji drukčiji dogovor stranaka (70). |
| --- | --- |

—

ali i kada je dispozitivne naravi te se stoga uvijek primjenjuje, odnosno kada u tom pogledu ne postoji drukčiji dogovor stranaka (70).

70

U tim je predmetima izuzeće iz područja primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima opravdano činjenicom da

| [...] u načelu [je] legitimno pretpostaviti da je nacionalni zakonodavac uspostavio ravnotežu između svih prava i obveza stranaka u određenim ugovorima (71). |
| --- |

[...] u načelu [je] legitimno pretpostaviti da je nacionalni zakonodavac uspostavio ravnotežu između svih prava i obveza stranaka u određenim ugovorima (71).

71

To se u načelu primjenjuje i u slučaju kada je obvezna odredba donesena nakon sklapanja ugovora i njome se uvodi obveza kojom se zamjenjuje nepoštena ugovorna odredba (72).

72

Iznimka iz članka 1. stavka 2. mora biti strogo ograničena na pitanje koje se uređuje takvim obveznim pravilima (73). Nadalje, obvezna pravila nacionalnog prava koja se primjenjuju na određene skupine potrošača ne predstavljaju obvezno pravilo za potrebe članka 1. stavka 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u mjeri u kojoj se na temelju ugovorne odredbe primjenjuju na druge potrošače (74).

73

74

Sud (75) je pojasnio da se iznimka u članku 1. stavku 2. ne primjenjuje u slučaju kada su na temelju nacionalnih pravila strankama na raspolaganju različite opcije, na primjer, za utvrđivanje nadležnog suda.

75

Sud će možda pružiti daljnje smjernice o članku 1. stavku 2. na temelju triju zahtjeva za prethodnu odluku koji su u tijeku u trenutku donošenja ove Obavijesti (76).

76

Nadalje, člankom 1. stavkom 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima iz područja primjene Direktive isključuju se odredbe ili načela međunarodnih konvencija u kojima su države članice Unije stranke, a to se posebno odnosi na međunarodne konvencije u području prijevoza (77).

77

1.2.4.   Međuđjelovanje s ostalim zakonodavstvom EU-a

Međuđjelovanje s ostalim zakonodavstvom EU-a

Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjenjuje se na ugovore koji se sklapaju između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača u svim gospodarskim sektorima (78). Stoga se na određeni ugovor mogu primjenjivati i druge odredbe prava EU-a, uključujući druga pravila o zaštiti potrošača, ovisno o vrsti predmetnog ugovora. Druga mjerodavna pravila, koja se mogu istodobno primjenjivati, mogu biti horizontalna pravila o predugovornim informacijama i o pravu odustajanja iz Direktive 2011/83/EU (79) o pravima potrošača ili o nepoštenoj poslovnoj praksi iz Direktive 2005/29/EZ (80). Slično tome, osim Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, mogu se primjenjivati i pravila koja se odnose na određene vrste ugovora, na primjer, Direktiva 2008/48/EZ (81) o potrošačkim kreditima, Direktiva 2008/122/EZ (82) o zaštiti potrošača u odnosu na određene aspekte ugovora o pravu na vremenski ograničenu uporabu nekretnine, o dugoročnim proizvodima za odmor, preprodaji i razmjeni, Direktiva 2014/17/EU (83) o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine, Direktiva (EU) 2015/2302 (84) o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima, Direktiva (EU) 2018/1972 (85) o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija, Uredba (EZ) br. 1008/2008 (86) o zračnom prijevozu, Direktiva 2009/72/EZ (87) o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ ili Direktiva 2009/73/EZ (88) o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (89). Osim toga, u predmetima koji uključuju nepoštene ugovorne odredbe mogu se primjenjivati pravila iz područja pravosudne suradnje u građanskim stvarima, na primjer o mjerodavnom pravu (90) i nadležnosti (91), te postupovna pravila, kao što su ona za sporove male vrijednosti (92) ili europski platni nalog (93).

78

79

80

81

82

83

84

85

86

87

88

89

90

91

92

93

U određenim aktima za pojedine sektore izričito se navodi da se njima ne dovodi u pitanje Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Primjeri su Direktiva 2009/72/EZ (94), Direktiva 2009/73/EZ (95), Direktiva 2014/17/EU (96) i Direktiva (EU) 2018/1972 (97).

94

95

96

97

Zbog članka 1. stavka 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, o kojem se raspravlja u odjeljku 1.2.3, ugovorne odredbe koje su odraz obaveznih odredaba, uključujući one utvrđene u zakonodavstvu za pojedine sektore, ili odredaba međunarodnih konvencija, isključuju se iz područja primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

U protivnom, u slučaju kada je zakonodavstvo za pojedini sektor doneseno nakon donošenja Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, mora se uzeti u obzir da se takvim zakonodavstvom može isključiti primjena Direktive samo u mjeri u kojoj se to izričito navodi (98). To najčešće neće biti slučaj (99), stoga će se Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima općenito primjenjivati uz pravila za pojedini sektor.

98

99

U slučaju kada se uz Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjenjuju druge odredbe EU-a, općenito se daje prednost tumačenju kojim će se u najvećoj mogućoj mjeri očuvati koristan učinak Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i potencijalno suprotstavljene odredbe. Tako se postupovnim pravilima ne smije ugroziti djelotvornost zaštite od nepoštenih ugovornih odredaba iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

Pri procjeni transparentnosti i nepoštenosti ugovornih odredaba na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima možda će se morati uzeti u obzir druge odredbe EU-a. Na primjer, činjenica da je prodavatelj robe ili pružatelj usluga primijenio nepoštenu poslovnu praksu u smislu Direktive 2005/29/EZ (100) može biti važna pri procjeni nepoštenosti pojedinačnih ugovornih odredaba (101). Takvo utvrđenje istodobno ne utječe izravno na procjenu valjanosti ugovora s gledišta članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (102).

100

101

102

U odjeljku 3.3.2. raspravlja se o odnosu između pravila za pojedini sektor i Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima s posebnim naglaskom na zahtjeve u pogledu transparentnosti/predugovornih informacija (103) ili obvezan sadržaj ugovora (104).

103

104

1.2.5.   Primjena Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima na trgovce s poslovnim nastanom u trećim zemljama

Primjena Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima na trgovce s poslovnim nastanom u trećim zemljama

Pitanje o tome primjenjuje li se Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima na ugovor koji se sklapa između potrošača iz države članice EU-a i trgovca ili poduzetnika izvan EU-a i EGP-a (105) načelno se uređuje Uredbom (EZ) br. 593/2008 (106) (Rim I).

105

106

Člankom 6. stavcima 1. i 2. uredbe Rim I propisano je:

| 1. | Ne dovodeći u pitanje članke 5. i 7., ugovor koji sklopi fizička osoba u svrhu za koju se smatra da je izvan njegove struke ili profesije (potrošač) s drugom osobom koja djeluje u svojoj struci ili profesiji (poduzetnik) podliježe pravu države u kojoj potrošač ima uobičajeno boravište, pod uvjetom da poduzetnik:






  (a) | provodi svoje komercijalne ili stručne djelatnosti u državi u kojoj potrošač ima uobičajeno boravište, ili |
| --- | --- | --- |

1.

Ne dovodeći u pitanje članke 5. i 7., ugovor koji sklopi fizička osoba u svrhu za koju se smatra da je izvan njegove struke ili profesije (potrošač) s drugom osobom koja djeluje u svojoj struci ili profesiji (poduzetnik) podliježe pravu države u kojoj potrošač ima uobičajeno boravište, pod uvjetom da poduzetnik:

(a)

provodi svoje komercijalne ili stručne djelatnosti u državi u kojoj potrošač ima uobičajeno boravište, ili

| (b) | bilo kojim sredstvima usmjerava takve aktivnosti na tu državu ili na više država, uključujući tu državu |
| --- | --- |

(b)

bilo kojim sredstvima usmjerava takve aktivnosti na tu državu ili na više država, uključujući tu državu

te da je ugovor obuhvaćen opsegom tih aktivnosti.

| 2. | Bez obzira na stavak 1., ugovorne stranke mogu odabrati mjerodavno pravo za ugovor koji ispunjava zahtjeve stavka 1. u skladu s člankom 3. Međutim, takav izbor ne može za posljedicu imati lišavanje potrošača zaštite koja mu je osigurana odredbama od kojih se ne može odstupiti sporazumom, na temelju prava koje bi bilo mjerodavno na temelju stavka 1. u slučaju da mjerodavno pravo nije izabrano. |
| --- | --- |

2.

Bez obzira na stavak 1., ugovorne stranke mogu odabrati mjerodavno pravo za ugovor koji ispunjava zahtjeve stavka 1. u skladu s člankom 3. Međutim, takav izbor ne može za posljedicu imati lišavanje potrošača zaštite koja mu je osigurana odredbama od kojih se ne može odstupiti sporazumom, na temelju prava koje bi bilo mjerodavno na temelju stavka 1. u slučaju da mjerodavno pravo nije izabrano.

Stoga, kad god poduzetnik (tj. trgovac ili „prodavatelj robe ili pružatelj usluga”) iz treće zemlje obavlja djelatnost u državi članici ili usmjerava svoje djelatnosti na potrošače s uobičajenim boravištem u državi članici, ti će potrošači biti zaštićeni Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i pravilima o zaštiti potrošača svoje države članice. To se primjenjuje čak i u slučaju kada stranke kao mjerodavno pravo odaberu pravo treće zemlje. Međutim, u članku 5. Uredbe Rim I sadržana su konkretna pravila za ugovore o prijevozu.

Nadalje, u članku 6. stavku 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima navodi se sljedeće:

| Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi onemogućile da potrošač ne izgubi zaštitu koju mu se pruža ovom Direktivom, na temelju odabira prava države koja nije članica kao prava primjenjivog na taj ugovor ako je taj ugovor usko povezan s državnim područjem države članice. |
| --- |

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi onemogućile da potrošač ne izgubi zaštitu koju mu se pruža ovom Direktivom, na temelju odabira prava države koja nije članica kao prava primjenjivog na taj ugovor ako je taj ugovor usko povezan s državnim područjem države članice.

Ovom se odredbom potrošaču može dodijeliti dodatna zaštita jer se primjenjuje u svakom slučaju kada je odabrano pravo treće zemlje, no kada postoji bliska povezanost s državom članicom. Stoga su uvjeti ove primjene širi od onih iz članka 6. Uredbe Rim I.

Nadalje, Sud je smatrao (107) da je na temelju članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ugovorna odredba, prema kojoj je ugovor sklopljen s potrošačem uređen pravom države članice sjedišta prodavatelja robe ili pružatelja usluga, nepoštena ako se nedvosmisleno ne navodi da se potrošači i dalje mogu pozvati na obvezna pravila o zaštiti potrošača zemlje u kojoj imaju uobičajeno boravište na temelju članka 6. stavka 2. Uredbe Rim I. Bez te nedvosmislene odredbe potrošača se dovodi u zabludu, s obzirom na to da može steći dojam da se samo odabrano pravo primjenjuje na ugovor. Ista se logika može primijeniti u slučaju kada se putem ugovorne odredbe u smislu članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima odabere pravo države koja nije članica EU-a (108).

107

108

2.   ODNOS S NACIONALNIM PRAVOM, UKLJUČUJUĆI MINIMALNO USKLAĐIVANJE

ODNOS S NACIONALNIM PRAVOM, UKLJUČUJUĆI MINIMALNO USKLAĐIVANJE

| Članak 8. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

  Kako bi osigurale najviši stupanj zaštite potrošača, države članice mogu u području na koje se odnosi ova Direktiva usvojiti ili zadržati najstrože odredbe spojive s Ugovorom.

  Članak 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (109)









  1. | Kad država članica donosi odredbe u skladu s člankom 8. ona o tome kao i o naknadnim promjenama obavješćuje Komisiju, a posebno kad se tim odredbama:






  — | procjena nepoštenosti proširuje na pojedinačno dogovorene ugovorne uvjete ili na prikladnost cijene ili naknade; ili kad |
| --- | --- | --- |

Članak 8. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Članak 8. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Kako bi osigurale najviši stupanj zaštite potrošača, države članice mogu u području na koje se odnosi ova Direktiva usvojiti ili zadržati najstrože odredbe spojive s Ugovorom.

Članak 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (109)

Članak 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

109

1.

Kad država članica donosi odredbe u skladu s člankom 8. ona o tome kao i o naknadnim promjenama obavješćuje Komisiju, a posebno kad se tim odredbama:

—

procjena nepoštenosti proširuje na pojedinačno dogovorene ugovorne uvjete ili na prikladnost cijene ili naknade; ili kad

| — | one sadrže popise ugovornih uvjeta koje se smatra nepoštenim[.] |
| --- | --- |

—

one sadrže popise ugovornih uvjeta koje se smatra nepoštenim[.]

| 2. | Komisija osigurava da su informacije iz stavka 1. potrošačima i trgovcima lako dostupne, između ostalog, i na odgovarajućoj internetskoj stranici. |
| --- | --- |

2.

Komisija osigurava da su informacije iz stavka 1. potrošačima i trgovcima lako dostupne, između ostalog, i na odgovarajućoj internetskoj stranici.

| 3. | Komisija dostavlja informacije iz stavka 1. ostalim državama članicama i Europskom parlamentu. Komisija se o tim informacijama savjetuje sa zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

3.

Komisija dostavlja informacije iz stavka 1. ostalim državama članicama i Europskom parlamentu. Komisija se o tim informacijama savjetuje sa zainteresiranim stranama.

Uvodna izjava 17.

Uvodna izjava 17.

budući da bi za potrebe ove Direktive popis priloženih odredaba mogao imati samo indikativnu vrijednost i da zbog minimalističke naravi Direktive države članice mogu njihov opseg proširiti ili ograničiti u svojim nacionalnim propisima;

Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i nacionalno pravo međusobno djeluju na različite načine. Postoje

| — | odredbe kojima se Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima prenosi u nacionalno pravo, uključujući one kojima se proširuje njihovo područje primjene ili utvrđuju stroži zahtjevi, te |
| --- | --- |

—

odredbe kojima se Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima prenosi u nacionalno pravo, uključujući one kojima se proširuje njihovo područje primjene ili utvrđuju stroži zahtjevi, te

| — | odredbe nacionalnog prava, materijalne ili postupovne naravi, kojima se obuhvaćaju dodatni aspekti, no koje treba uzeti u obzir kada sudovi trebaju donijeti odluku u predmetima koji se odnose na nepoštene ugovorne odredbe. |
| --- | --- |

—

odredbe nacionalnog prava, materijalne ili postupovne naravi, kojima se obuhvaćaju dodatni aspekti, no koje treba uzeti u obzir kada sudovi trebaju donijeti odluku u predmetima koji se odnose na nepoštene ugovorne odredbe.

2.1.   Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova

Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova

Države članice mogu na temelju članka 8. osigurati veću razinu zaštite potrošača od razine predviđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (110). Člankom 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (111) obvezuje se države članice na obavješćivanje o nacionalnim pravilima koja sadržavaju strože standarde ili kojima se proširuje područje primjene nacionalnih propisa kojima se prenosi Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (112).

110

111

112

Na primjer, države članice mogu nacionalna pravila kojima se prenosi Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primijeniti i na pojedinačno dogovorene ugovorne uvjete (113) ili na odnose između poslovnih subjekata ili na transakcije između potrošača (114).

113

114

Države članice mogu i postrožiti ta pravila, osobito primjenom blažeg praga za određivanje nepoštenosti ugovorne odredbe. Na primjer, mogu donijeti „crni popis” ugovornih odredaba koje se uvijek smatraju nepoštenima, a da ih se ne mora pojedinačno procjenjivati u skladu s općim testom za utvrđivanje nepoštenosti iz članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (115) i/ili različite vrste „sivih popisa”. Više informacija o Prilogu Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nalazi se u odjeljku 3.4.7.

115

Nacionalnim pravom može se, na primjer, propisati da zbog netransparentnosti ugovorne odredbe izravno postaju nevaljane, a da nije potrebno primijeniti test za utvrđivanje nepoštenosti iz članka 3. stavka 1. (116)

116

Sud (117) je također pojasnio da zbog članka 8. za države članice ne postoji obveza da u skladu s člankom 4. stavkom 2. (118) zahtijevaju da se definicija glavnog predmeta ili primjerenost cijene i naknade mogu ocjenjivati samo ako relevantne odredbe nisu jasno i razumljivo sastavljene.

117

118

Sud (119) je potvrdio da sudska praksa vrhovnih sudova nije obuhvaćena strožim nacionalnim propisima na temelju članka 8. Ipak, u slučaju kad nacionalni vrhovni sudovi donesu određene kriterije za procjenu nepoštenosti ugovornih odredaba koje će niži sudovi de facto morati poštovati kako ne bi došlo do poništavanja njihove odluke ili koje će niže sudove formalno obvezivati, načelno je to u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Međutim, kriteriji nacionalnih vrhovnih sudova moraju biti u skladu sa sudskom praksom Suda i njima se ne smije onemogućiti nadležnom sudu da potrošačima za zaštitu njihovih prava ponudi djelotvorno pravno sredstvo ili da pitanje uputi Sudu radi prethodne odluke (120).

119

de facto

120

2.2.   Ostale odredbe nacionalnog prava

Ostale odredbe nacionalnog prava

Ostala nacionalna pravila koji se mogu primjenjivati u slučajevima koji se odnose na nepoštene ugovorne odredbe uključuju opće odredbe ugovornog prava, osobito o sklapanju i valjanosti ugovorâ, kao i poslovnike za postupke pred nacionalnim sudovima. Takva pitanja nisu posebno uređena Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, ali mogu znatno utjecati na njezinu primjenu.

Na primjer, iako se Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjenjuje na procjenu pojedinačnih ugovornih odredaba u ugovorima između poslovnih subjekata i potrošača, njome se ne uređuje valjanost cjelokupnog ugovora. Međutim, postoji mogućnost da nepoštenost jedne ugovorne odredbe ili više njih na temelju nacionalnog ugovornog prava može dovesti do nevaljanosti cjelokupnog ugovora, na primjer, u slučaju kada se ugovor ne može izvršiti bez dogovora o ključnim obvezama stranaka. Ta se mogućnost razmatra u članku 6. stavku 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i u odjeljku 4.

Nadalje, u nacionalnom pravu postoje pravila kojima bi mogla biti predviđena nevaljanost cjelokupnog ugovora, na primjer, u slučaju kada se njime krši zakonska zabrana, kad je ugovor lihvarski ili se njime na drugi način krše zahtjevi osnovne moralnosti. Osim toga, prema nacionalnom pravu, potrošači će možda moći poništiti ugovore sklopljene na temelju prijevarnog ili agresivnog postupanja prodavatelja robe ili pružatelja usluga, koje se može smatrati zavaravajućom, agresivnom ili na drugi način nepoštenom poslovnom praksom u smislu Direktive 2005/29/EZ (121).

121

Kada u takvim slučajevima ujedno postoje i nepoštene ugovorne odredbe, Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ta se nacionalna pravila neće dovoditi u pitanje sve dok se njima ne dovodi u pitanje djelotvornost Direktive, osobito njezina članka 6. stavka 1. (122) Sud (123) je naveo da u načelu pravila o nevaljanosti ugovora treba razmatrati prema njihovoj logici (124) te da su takvi propisi, u slučaju kada se poklapaju s nepoštenim ugovornim odredbama, prihvatljivi na temelju članka 8. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u mjeri u kojoj za potrošače za posljedicu imaju povoljnije rezultate od minimalne zaštite koja se zahtijeva Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (125).

122

123

124

125

Potrebno je naglasiti da, unutar svojeg područja primjene, pravo EU-a ima prednost pred nacionalnim pravom i da su nacionalna tijela, uključujući sudove, obvezna tumačiti nacionalno pravo što je više moguće u skladu s pravom EU-a kako bi se osigurala njegova djelotvornost. Prema riječima Suda (126)

pravo EU-a ima prednost pred nacionalnim pravom

nacionalna tijela, uključujući sudove, obvezna tumačiti nacionalno pravo što je više moguće u skladu s pravom EU-a

126

| [...] valja podsjetiti da je nacionalni sud koji postupa u sporu isključivo između pojedinaca dužan, kad primjenjuje odredbe unutarnjeg prava, uzeti u obzir sveukupnost pravila nacionalnog prava i tumačiti ih u najvećoj mogućoj mjeri u svjetlu teksta kao i cilja direktive mjerodavne u konkretnom području, radi postizanja rješenja usklađenog s njezinim ciljem [...] (127). |
| --- |

[...] valja podsjetiti da je nacionalni sud koji postupa u sporu isključivo između pojedinaca dužan, kad primjenjuje odredbe unutarnjeg prava, uzeti u obzir sveukupnost pravila nacionalnog prava i tumačiti ih u najvećoj mogućoj mjeri u svjetlu teksta kao i cilja direktive mjerodavne u konkretnom području, radi postizanja rješenja usklađenog s njezinim ciljem [...] (127).

127

U slučaju kad se nacionalno pravo, uključujući postupovna pravila, ne može tumačiti u skladu s pravom EU-a, nacionalni suci moraju ih zanemariti i usmjeriti se izravno na pravo Unije (128). Sud (129) je potvrdio da je obveza nacionalnih sudova osigurati puni učinak Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima tako da prema potrebi, na vlastitu inicijativu, ne primjenjuju svaku suprotnu odredbu nacionalnog prava, čak i ako je ona donesena kasnije. Stoga sudovi ne moraju nužno zatražiti ili čekati prethodno stavljanje izvan snage takve odredbe kroz zakonodavni ili bilo koji drugi postupak predviđen ustavom. Time su obuhvaćeni predmeti u kojima nacionalnim pravom nije predviđena procjena nepoštenih ugovornih uvjeta po službenoj dužnosti ili se ona čak sprečava, iako se takva kontrola zahtijeva Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (130), ili u slučaju kad se nacionalnom pravom na drugi način krši Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ili načela ekvivalentnosti i djelotvornosti (131).

128

129

130

ekvivalentnosti

djelotvornosti

131

Države članice istodobno su dužne izmijeniti pravila koja nisu u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, uključujući u slučajevima kad postoje nesigurnosti pri njihovu tumačenju (132).

132

3.   OPĆI TEST ZA UTVRĐIVANJE NEPOŠTENOSTI I ZAHTJEVI TRANSPARENTNOSTI

OPĆI TEST ZA UTVRĐIVANJE NEPOŠTENOSTI I ZAHTJEVI TRANSPARENTNOSTI

3.1.   Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| Članak 3. stavci 1. i 3.









  1. | Ugovorna odredba o kojoj se nisu vodili pojedinačni pregovori smatra se nepoštenom ako u suprotnosti s uvjetom o dobroj vjeri, na štetu potrošača prouzroči znatniju neravnotežu u pravima i obvezama stranaka, proizašlih iz ugovora. [...] |
| --- | --- |

Članak 3. stavci 1. i 3.

Članak 3. stavci 1. i 3.

1.

Ugovorna odredba o kojoj se nisu vodili pojedinačni pregovori smatra se nepoštenom ako u suprotnosti s uvjetom o dobroj vjeri, na štetu potrošača prouzroči znatniju neravnotežu u pravima i obvezama stranaka, proizašlih iz ugovora. [...]

| 3. | Prilog sadrži indikativan i netaksativni popis odredaba koje se mogu smatrati nepoštenima. |
| --- | --- |

3.

Prilog sadrži indikativan i netaksativni popis odredaba koje se mogu smatrati nepoštenima.

Članak 4.

Članak 4.

| 1. | Ne dovodeći u pitanje članak 7., nepoštenost ugovorne odredbe procjenjuje se tako da se u obzir uzimaju priroda robe ili usluga na koje se ugovor odnosi u vrijeme kada je ugovor sklopljen, sve popratne okolnosti sklapanja ugovora i sve ostale odredbe tog ugovora ili nekog drugog ugovora o kojem on ovisi. |
| --- | --- |

1.

Ne dovodeći u pitanje članak 7., nepoštenost ugovorne odredbe procjenjuje se tako da se u obzir uzimaju priroda robe ili usluga na koje se ugovor odnosi u vrijeme kada je ugovor sklopljen, sve popratne okolnosti sklapanja ugovora i sve ostale odredbe tog ugovora ili nekog drugog ugovora o kojem on ovisi.

| 2. | Procjena o tome jesu li neke odredbe nepoštene ne odnosi se na definiciju glavnog predmeta ugovora ni na primjerenost cijene i naknade na jednoj strani, i isporučene usluge i robu, na drugoj, sve dok su te odredbe jasno i razumljivo sastavljene. |
| --- | --- |

2.

Procjena o tome jesu li neke odredbe nepoštene ne odnosi se na definiciju glavnog predmeta ugovora ni na primjerenost cijene i naknade na jednoj strani, i isporučene usluge i robu, na drugoj, sve dok su te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.

Članak 5.

Članak 5.

U slučaju ugovora u kojima se potrošaču sve ili određene odredbe nude u pisanom obliku, te odredbe uvijek moraju biti sročene jasno i razumljivo. Ako postoji sumnja oko značenja neke odredbe, prednost ima tumačenje koje je najpovoljnije za potrošača. Ovo pravilo o tumačenju ne primjenjuje se u kontekstu postupka utvrđenog u članku 7. stavku 2.

Uvodna izjava 16.

Uvodna izjava 16.

[...] budući da prilikom donošenja procjene o dobroj vjeri posebnu pozornost treba posvetiti jačini polazišta pregovaračkih strana, zatim je li potrošač bio naveden da prihvati odredbu i je li roba ili usluga prodana ili pružena na temelju posebne narudžbe potrošača; budući da prodavatelj robe ili pružatelj usluga možda ispunjava uvjet o dobroj vjeri ako postupa pošteno i pravedno u odnosu na drugu stranu o čijim zakonitim interesima mora voditi računa;

Uvodna izjava 20.

Uvodna izjava 20.

budući da bi se ugovori trebali sastavljati jasnim, razumljivim jezikom, potrošač bi zapravo trebao dobiti mogućnost da pregleda sve odredbe i, u slučaju kakvih dvojbi, trebalo bi prevagnuti tumačenje koje je za potrošača najpovoljnije;

Točka 1. podtočka (i) Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima iz članka 3. stavka 3.

Točka 1. podtočka (i) Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima iz članka 3. stavka 3.

| 1. | Odredbe čiji su predmet ili svrha:

  [...]






  (i) | neopozivo obvezivanje potrošača na odredbe s kojima se nije imao stvarne mogućnosti upoznati prije sklapanja ugovora; |
| --- | --- | --- |

1.

Odredbe čiji su predmet ili svrha:

[...]

(i)

neopozivo obvezivanje potrošača na odredbe s kojima se nije imao stvarne mogućnosti upoznati prije sklapanja ugovora;

| (j) | davanje mogućnosti prodavatelju robe ili pružatelju usluga da jednostrano izmijeni ugovor bez valjanog razloga predviđenog ugovorom; |
| --- | --- |

(j)

davanje mogućnosti prodavatelju robe ili pružatelju usluga da jednostrano izmijeni ugovor bez valjanog razloga predviđenog ugovorom;

U članku 3. stavku 1. navodi se da se nepoštenost ugovornih odredaba koje primjenjuju prodavatelji robe ili pružatelji usluga procjenjuje prema općem testu. Taj se općeniti test treba održavati u propisima država članica i njihova tijela moraju ga primjenjivati od slučaja do slučaja pri procjeni pojedinačnih odredaba.

Osim općeg testa iz članka 3. stavka 1., članak 3. stavak 3. odnosi se na prilog u kojem je sadržan indikativan i nepotpun popis ugovornih odredaba koje se mogu smatrati nepoštenima (133).

mogu

133

Nadalje, u Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima sadržani su zahtjevi transparentnosti za prodavatelje robe ili pružatelje usluga koji se koriste ugovornim odredbama o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori. Izraženi su u pravilima kojima se utvrđuje da ugovorne odredbe moraju biti jasne i razumljive (jasno i razumljivo sastavljene) (članak 4. stavak 2. i članak 5. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) i u zahtjevu da se potrošaču mora pružiti stvarna mogućnost upoznavanja s ugovornim odredbama prije sklapanja ugovora (točka 1. podtočka (i) priloga i uvodna izjava 20.).

zahtjevi transparentnosti

Prema Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima zahtjevi transparentnosti imaju tri funkcije:

| — | Prema drugoj rečenici iz članka 5. ugovorne odredbe koje nisu jasno i razumljivo sastavljene potrebno je tumačiti u korist potrošača (134). |
| --- | --- |

—

Prema drugoj rečenici iz članka 5. ugovorne odredbe koje nisu jasno i razumljivo sastavljene potrebno je tumačiti u korist potrošača (134).

134

| — | Na temelju članka 4. stavka 2. glavni predmet ili primjerenost cijene i naknade utvrđeni u ugovoru podliježu procjeni iz članka 3. stavka 1. samo u mjeri u kojoj te odredbe nisu jasno i razumljivo sastavljene (135). |
| --- | --- |

—

Na temelju članka 4. stavka 2. glavni predmet ili primjerenost cijene i naknade utvrđeni u ugovoru podliježu procjeni iz članka 3. stavka 1. samo u mjeri u kojoj te odredbe nisu jasno i razumljivo sastavljene (135).

135

| — | Neispunjavanje zahtjeva transparentnosti može biti važno pri procjeni nepoštenosti ugovorne odredbe (136) te čak ukazivati na nepoštenost (137). |
| --- | --- |

—

Neispunjavanje zahtjeva transparentnosti može biti važno pri procjeni nepoštenosti ugovorne odredbe (136) te čak ukazivati na nepoštenost (137).

136

137

Sud je izradio smjernice o zahtjevima transparentnosti kojih se prodavatelji robe ili pružatelji usluga moraju pridržavati i o kriterijima za opći test za utvrđivanje nepoštenosti. Više informacija o transparentnosti nalazi se u odjeljku 3.3, dok se u odjeljku 3.4 nalazi više informacija o općem testu za utvrđivanje nepoštenosti.

Sud je istodobno u više navrata naveo (138) da, iako je njegova uloga dati smjernice o tumačenju transparentnosti i nepoštenosti, na nacionalnim je tijelima, osobito nacionalnim sudovima, da u svjetlu posebnih okolnosti pojedinog slučaja procijene transparentnost i nepoštenost konkretnih ugovornih odredaba. Sud (139) je to izrazio na sljedeći način:

138

na nacionalnim je tijelima, osobito nacionalnim sudovima, da u svjetlu posebnih okolnosti pojedinog slučaja procijene transparentnost i nepoštenost konkretnih ugovornih odredaba

139

| „42. | Iako je istina da je u izvršavanju nadležnosti koja mu je dodijeljena člankom 234. EZ (140) u predmetu Océano Grupo Editorial i Salvat Editores, točki 22. tumačio opće kriterije kojima je zakonodavac Zajednice upotrijebio kako bi definirao pojam nepoštenih odredaba, Sud ipak ne može donijeti odluku o primjeni tih općih kriterija na konkretnu odredbu, što se mora razmotriti u svjetlu posebnih okolnosti predmetnog slučaja (vidjeti predmet Freiburger Kommunalbauten, t. 22.). |
| --- | --- |

„42.

| 43. | Na nacionalnom je sudu da u svjetlu prethodno navedenog procijeni može li se ugovornu odredbu smatrati nepoštenom u smislu članka 3. stavka 1. Direktive.” |
| --- | --- |

43.

Na nacionalnom sudu je da s obzirom na okolnosti svojstvene konkretnom predmetu odredi ispunjava li odredba zahtjeve dobre vjere, ravnoteže i transparentnosti.

Isto vrijedi i u pogledu ispitivanja jesu li ugovorne odredbe obuhvaćene pojmom „glavni predmet ugovora” odnosno odnosi li se ispitivanje na „primjerenost cijene i naknade” u smislu članka 4. stavka 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (141).

141

S obzirom na navedeno Sud (142) se uglavnom suzdržava od donošenja konačne procjene nepoštenosti konkretne ugovorne odredbe te tu procjenu prepušta nacionalnom sudu koji je uputio zahtjev. Međutim, u određenim je predmetima Sud ipak pružio prilično jasne naznake u pogledu nepoštenosti određene ugovorne odredbe (143).

142

143

Nacionalni sudovi mogu izraditi konkretnije kriterije za procjenu nepoštenosti ugovornih uvjeta sve dok su u skladu s metodologijom koju je utvrdio Sud (144). U mjeri u kojoj, u interesu osiguravanja jedinstvenog tumačenja prava, nacionalni vrhovni sudovi donose obvezujuće odluke o načinima provedbe Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, takve odluke ne mogu spriječiti pojedinačne sudove da osiguraju puni učinak te direktive i da potrošačima pruže djelotvorno pravno sredstvo niti da od Suda zatraže donošenje prethodne odluke (145).

144

145

Ovom Obavijesti ne može se obuhvatiti bogata sudska praksa o procjeni određenih vrsta ugovornih odredaba u državama članicama.

3.2.   Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu obuhvaćene su područjem primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (146). Posebnost je tih ugovornih odredaba to što je na temelju minimalnog standarda iz članka 4. stavka 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u ugovornim odredbama (147) procjena njihove nepoštenosti u skladu s člankom 3. stavkom 1. isključena (148) ili ograničena (149) ako su jasno i razumljivo sastavljene ili, drugim riječima, ako takve odredbe ispunjavaju zahtjeve transparentnosti iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

146

147

148

149

Budući da se u članku 4. stavku 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u ugovornim odredbama utvrđuje iznimka od primjene testa za utvrđivanje nepoštenosti iz članka 3. stavka 1., ta se odredba mora strogo tumačiti (150). Članak 4. stavak 2. mora se jedinstveno tumačiti u cijeloj Europskoj uniji, uzimajući u obzir svrhu Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (151). Nacionalni sudovi moraju u pojedinačnim slučajevima utvrditi (a) odnosi li se određena ugovorna odredba na definiciju glavnog predmeta ugovora odnosno hoće li ispitivanje njezine nepoštenosti podrazumijevati procjenu primjerenosti cijene i naknade (152) te (b) jesu li takve ugovorne odredbe jasno i razumljivo sastavljene (153).

150

151

152

153

3.2.1.   Ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora

Ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora

Sud je smatrao da pod ugovornim odredbama koje su obuhvaćene pojmom „glavnog predmeta ugovora” u smislu članka 4. stavka 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima treba razumjeti one odredbe kojima se utvrđuju bitne činidbe tog ugovora koje ga određuju kao takvog (154). Suprotno tome, odredbe koje su akcesornog značaja ne mogu biti obuhvaćene pojmom „glavnog predmeta ugovora” (155). Kako bi se utvrdilo je li odredba obuhvaćena pojmom „glavnog predmeta ugovora”, treba uzeti u obzir narav, opću strukturu i odredbe ugovora kao i pravni i činjenični kontekst (156).

one odredbe kojima se utvrđuju bitne činidbe tog ugovora koje ga određuju kao takvog

154

akcesornog

155

156

Sud (157) je o kreditima u stranoj valuti naveo sljedeće:

157

| 37. | U ovom slučaju nekoliko elemenata iz spisa dostupnog Sudu upućuje na to da je ugovorna odredba, [...], sadržana u ugovoru o kreditu sklopljenom u stranoj valuti između pružatelja usluga i potrošača, o kojoj se nisu vodili pojedinačni pregovori i na temelju koje se kredit mora vratiti u istoj valuti, obuhvaćena pojmom ‚glavni predmet ugovora’ u smislu članka 4. stavka 2. Direktive 93/13. |
| --- | --- |

37.

U ovom slučaju nekoliko elemenata iz spisa dostupnog Sudu upućuje na to da je ugovorna odredba, [...], sadržana u ugovoru o kreditu sklopljenom u stranoj valuti između pružatelja usluga i potrošača, o kojoj se nisu vodili pojedinačni pregovori i na temelju koje se kredit mora vratiti u istoj valuti, obuhvaćena pojmom ‚glavni predmet ugovora’ u smislu članka 4. stavka 2. Direktive 93/13.

| 38. | [...] činjenica da se [zajam] mora vratiti u određenoj valuti načelno je povezana sa samom naravi obveze dužnika, a ne s akcesornim načinom plaćanja, što je čini bitnim elementom ugovora o [kreditu]. |
| --- | --- |

38.

[...] činjenica da se [zajam] mora vratiti u određenoj valuti načelno je povezana sa samom naravi obveze dužnika, a ne s akcesornim načinom plaćanja, što je čini bitnim elementom ugovora o [kreditu].

U tom je pogledu Sud (158) istaknuo razliku između ugovornih odredaba kojima se propisuje da se kredit mora vratiti u istoj valuti i ugovornih odredaba na temelju kojih se kredit u stranoj valuti mora vratiti u nacionalnoj valuti prema prodajnom tečaju banke (159). Sud (160) je smatrao da se ugovornom odredbom, sadržanom u ugovoru o kreditu u stranoj valuti, prema kojoj se kredit mora vratiti u istoj valuti u kojoj je sklopljen, utvrđuje bitna činidba koja ga određuje kao takvog. Stoga se ona odnosi na „glavni predmet ugovora” u smislu članka 4. stavka 2. U tom je pogledu nebitno stavlja li se iznos zajma potrošaču na raspolaganje u lokalnoj valuti, a ne u valuti propisanoj ugovorom (161). Suprotno tome, Sud je smatrao da odredba kojom se definira mehanizam konverzije valute ima akcesorni značaj (162).

158

159

160

161

162

3.2.2.   Ugovorne odredbe koje se odnose na cijenu i naknadu

Ugovorne odredbe koje se odnose na cijenu i naknadu

Odredbe koje se odnose na cijenu i naknadu, tj. financijske obveze potrošača, načelno podliježu testu za utvrđivanje nepoštenosti iz članka 3. stavka 1. Međutim, na temelju članka 4. stavka 2. (163) test za utvrđivanje nepoštenosti može uključivati procjenu primjerenosti cijene i naknade ili, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 19., „odnosa kvalitete i cijene ponuđene robe ili usluge” samo u slučaju netransparentnosti relevantnih odredaba. Suprotno tome, nepoštenost drugih aspekata koji se odnose na cijenu i naknadu, kao što je mogućnost jednostranih izmjena cijena ili mehanizam za jednostrane izmjene cijena, treba procijeniti čak i kad su relevantne odredbe potpuno transparentne.

načelno podliježu testu za utvrđivanje nepoštenosti iz članka 3. stavka 1.

163

primjerenosti

Sud (164) je u kontekstu ugovora o kreditu na sljedeći način opisao ograničenje pri procjeni takvih ugovornih odredaba:

164

| Odredbe o protučinidbi koju potrošač duguje davatelju kredita ili koje utječu na stvarnu cijenu koju potrošač mora potonjem platiti stoga načelno nisu obuhvaćene tom drugom kategorijom odredaba, osim što se tiče pitanja je li iznos ugovorom ugovorene naknade ili cijene u skladu s uslugom koju je davatelj kredita zauzvrat pružio. |
| --- |

Odredbe o protučinidbi koju potrošač duguje davatelju kredita ili koje utječu na stvarnu cijenu koju potrošač mora potonjem platiti stoga načelno nisu obuhvaćene tom drugom kategorijom odredaba, osim što se tiče pitanja je li iznos ugovorom ugovorene naknade ili cijene u skladu s uslugom koju je davatelj kredita zauzvrat pružio.

Sud (165) je nadalje pojasnio da ugovorne odredbe o izmjeni cijena u potpunosti podliježu testu za utvrđivanje nepoštenosti iz članka 3. stavka 1.:

165

izmjeni cijena

| [...] Međutim, to se izuzimanje ne može primijeniti na odredbu koja se odnosi na mehanizam za izmjenu cijena usluga koje se pružaju potrošaču. |
| --- |

[...] Međutim, to se izuzimanje ne može primijeniti na odredbu koja se odnosi na mehanizam za izmjenu cijena usluga koje se pružaju potrošaču.

To je u skladu s činjenicom da se u prilogu Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima utvrđuju uvjeti koje odredbe o izmjenama cijena moraju zadovoljavati kako se ne bi smatrale nepoštenima (166).

166

Nadalje, Sud smatra da to što je na temelju Direktive 2008/48/EZ određena naknada trebala biti uključena u izračun ukupnog troška potrošačkog kredita ne znači da je ugovorna odredba kojom se utvrđuje ta naknada obuhvaćena člankom 4. stavkom 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (167).

167

Sud je na kraju pojasnio da se primjerenost cijene ili naknade izuzima iz procjene nepoštenosti samo ako se relevantnim odredbama utvrđuje stvarna naknada za proizvod ili uslugu koja se pruža (168). Na toj je osnovi Sud (169) donio odluku da se

168

169

| [...] navedeno izuzimanje ne može [...] primijeniti na ugovorne odredbe koje [...] samo određuju tečaj zamjene za stranu valutu u kojoj je izražen ugovor o kreditu radi obračuna otplate, iako davatelj kredita prilikom tog obračuna ne pruža nikakvu uslugu zamjene deviza pa te odredbe stoga ne sadrže nikakvu ‚naknadu’ čija se primjerenost, s obzirom na to da bi bila riječ o protučinidbi za činidbu davatelja kredita, zbog toga ne bi mogla podvrgnuti ocjeni nepoštenosti na temelju članka 4. stavka 2. Direktive 93/13. |
| --- |

[...] navedeno izuzimanje ne može [...] primijeniti na ugovorne odredbe koje [...] samo određuju tečaj zamjene za stranu valutu u kojoj je izražen ugovor o kreditu radi obračuna otplate, iako davatelj kredita prilikom tog obračuna ne pruža nikakvu uslugu zamjene deviza pa te odredbe stoga ne sadrže nikakvu ‚naknadu’ čija se primjerenost, s obzirom na to da bi bila riječ o protučinidbi za činidbu davatelja kredita, zbog toga ne bi mogla podvrgnuti ocjeni nepoštenosti na temelju članka 4. stavka 2. Direktive 93/13.

3.3.   Zahtjevi transparentnosti

Zahtjevi transparentnosti

3.3.1.   Zahtjevi transparentnosti iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Zahtjevi transparentnosti iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Zahtjevi transparentnosti iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjenjuju se na sve vrste ugovornih odredaba (o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori (170)) koje su obuhvaćene područjem primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (171).

primjenjuju se na sve

170

171

Sud je široko tumačio zahtjev iz članka 4. stavka 2. i članka 5. na temelju kojeg ugovorne odredbe moraju biti jasno i razumljivo sastavljene. U tom je pogledu Sud uzeo u obzir da je, na temelju točke 1. podtočke (e) Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, činjenica da potrošači nisu imali stvarne mogućnosti upoznati se s ugovornim odredbama (172) naznaka nepoštenosti tih odredaba.

široko

zahtjev iz članka 4. stavka 2. i članka 5

172

Iako Sud nije posebno razmatrao mnoge čimbenike navedene u nastavku, Komisija smatra da će sljedeći čimbenici biti relevantni u procjeni je li određena ugovorna odredba jasno i razumljivo sastavljena u smislu Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima:

| — | je li potrošač imao stvarnu mogućnost upoznati se s ugovornom odredbom prije sklapanja ugovora. To obuhvaća i pitanje je li potrošač imao pristup ugovornim odredbama i je li ih mogao pročitati. U slučaju kada se ugovorna odredba odnosi na prilog ili drugi dokument, potrošač mora imati pristup i tim dokumentima; |
| --- | --- |

—

je li potrošač imao stvarnu mogućnost upoznati se s ugovornom odredbom prije sklapanja ugovora. To obuhvaća i pitanje je li potrošač imao pristup ugovornim odredbama i je li ih mogao pročitati. U slučaju kada se ugovorna odredba odnosi na prilog ili drugi dokument, potrošač mora imati pristup i tim dokumentima;

| — | razumljivost pojedinih odredaba po pitanju jasnoće teksta i specifičnosti terminologije, kao i, prema potrebi, u odnosu na druge ugovorne odredbe (173). S tim u vezi, potrebno je uzeti u obzir položaj ili perspektivu potrošača kojima su relevantne odredbe namijenjene (174); to uključuje i pitanje je su li potrošači kojima su relevantne odredbe namijenjene u dovoljnoj mjeri upoznati s jezikom na kojem su odredbe sastavljene; |
| --- | --- |

—

razumljivost pojedinih odredaba po pitanju jasnoće teksta i specifičnosti terminologije, kao i, prema potrebi, u odnosu na druge ugovorne odredbe (173). S tim u vezi, potrebno je uzeti u obzir položaj ili perspektivu potrošača kojima su relevantne odredbe namijenjene (174); to uključuje i pitanje je su li potrošači kojima su relevantne odredbe namijenjene u dovoljnoj mjeri upoznati s jezikom na kojem su odredbe sastavljene;

173

174

| — | način na koji su ugovorne odredbe prikazane. To može uključivati aspekte kao što su:






  — | jasnoća vizualnog prikaza, uključujući veličinu fonta, |
| --- | --- | --- |

—

način na koji su ugovorne odredbe prikazane. To može uključivati aspekte kao što su:

—

jasnoća vizualnog prikaza, uključujući veličinu fonta,

| — | činjenicu ima li ugovor logičku strukturu i jesu li važne odredbe istaknute prema svojoj važnosti i nisu li sakrivene među ostalim odredbama, |
| --- | --- |

—

činjenicu ima li ugovor logičku strukturu i jesu li važne odredbe istaknute prema svojoj važnosti i nisu li sakrivene među ostalim odredbama,

| — | ili nalaze li se odredbe u ugovoru ili u kontekstu gdje se to razumno očekuje, uključujući u vezi s drugim povezanim ugovornim odredbama itd. |
| --- | --- |

—

ili nalaze li se odredbe u ugovoru ili u kontekstu gdje se to razumno očekuje, uključujući u vezi s drugim povezanim ugovornim odredbama itd.

Na primjer, ugovorne odredbe čiji se učinak može razumjeti samo ako ih čitamo zajedno ne smiju biti prikazane na način da je njihov zajednički učinak neprimjetan, npr. uvrštavanjem u različite dijelove ugovora (175).

175

Sud je standarde transparentnosti temeljio na članku 4. stavku 2. i članku 5., upućujući ponekad i na uvodnu izjavu 20. i Prilog Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, osobito točku 1. podtočke (i). i (j), kao i zahtjeve u pogledu informiranja, kojima se nadilaze prethodno navedeni aspekti. U tom pogledu Sud upotrebljava pojam „zahtjevi materijalne transparentnosti” (176). Prema riječima Suda transparentnost se ne može „ograničiti isključivo na razumljivost ugovornih odredbi na formalnoj i jezičnoj razini te podrazumijeva da potrošači moraju biti u stanju procijeniti ekonomske posljedice” ugovorne odredbe ili ugovora (177):

176

177

| 44. | Kad je riječ o obvezi transparentnosti ugovornih odredbi, koja proizlazi iz članka 4. stavka 2. Direktive 93/13, Sud je istaknuo da se ta obveza, također istaknuta u članku 5. te direktive, ne može ograničiti isključivo na razumljivost tih odredbi na formalnoj i jezičnoj razini, nego da, naprotiv – s obzirom na to da se sustav zaštite uspostavljen spomenutom direktivom temelji na ideji da se potrošač nalazi u slabijem položaju u odnosu na prodavatelja robe ili pružatelja usluge, osobito u pogledu razine obaviještenosti – navedenu obvezu jasnog i razumljivog sastavljanja ugovornih odredbi i, slijedom toga, [obvezu] transparentnosti koja se utvrđuje tom direktivom treba shvatiti u širem smislu [...] (178). |
| --- | --- |

44.

Kad je riječ o obvezi transparentnosti ugovornih odredbi,

ne može ograničiti isključivo na razumljivost tih odredbi na formalnoj i jezičnoj razini

[obvezu] transparentnosti koja se utvrđuje tom direktivom treba shvatiti u širem smislu

178

| 45. | Slijedom navedenog, zahtjev prema kojem ugovorna odredba mora biti jasno i razumljivo sastavljena podrazumijeva obvezu da ugovor transparentno izloži konkretno funkcioniranje mehanizma na koji upućuje dotična odredba kao i, ako je to potrebno, odnos između tog mehanizma i mehanizma utvrđenog drugim odredbama, tako da taj potrošač na temelju točnih i razumljivih kriterija bude u stanju procijeniti ekonomske posljedice koje iz toga za njega proizlaze [...] (179). |
| --- | --- |

45.

Slijedom navedenog, zahtjev prema kojem ugovorna odredba mora biti jasno i razumljivo sastavljena podrazumijeva obvezu da ugovor transparentno izloži konkretno funkcioniranje mehanizma na koji upućuje dotična odredba kao i, ako je to potrebno, odnos između tog mehanizma i mehanizma utvrđenog drugim odredbama, tako da taj potrošač

bude u stanju procijeniti ekonomske posljedice

179

To široko tumačenje transparentnosti obuhvaća i shvaćanje da prodavatelji robe i pružatelji usluga moraju potrošačima pružiti jasne informacije o ugovornim odredbama i njihovim implikacijama/posljedicama prije sklapanja ugovora. Sud je u više navrata naglasio važnost takvih informacija kako bi potrošači mogli razumjeti opseg svojih prava i obveza prije nego što ugovor postane obvezujući. Sud (180) je naveo da

180

| [...] ustaljena je sudska praksa Suda da je informiranje prije sklapanja ugovora o ugovornim uvjetima i posljedicama sklapanja od temeljne važnosti za potrošača. On osobito na osnovi te informacije donosi odluku o tome želi li biti obvezan uvjetima koje su prethodno sastavili prodavatelj robe ili pružatelj usluga [...] (181). |
| --- |

[...] ustaljena je sudska praksa Suda da je informiranje prije sklapanja ugovora o ugovornim uvjetima i posljedicama sklapanja od temeljne važnosti za potrošača. On osobito na osnovi te informacije donosi odluku o tome želi li biti obvezan uvjetima koje su prethodno sastavili prodavatelj robe ili pružatelj usluga [...] (181).

informiranje prije sklapanja ugovora

od temeljne važnosti za potrošača

181

Sud je dodatno pojasnio zahtjeve, osobito u pogledu ugovornih odredaba koje su ključne za opseg obveza koje potrošači prihvaćaju, na primjer u pogledu ugovornih odredaba koje su bitne za utvrđivanje plaćanja na koja se potrošači obvezuju na temelju ugovora o kreditu. Neke od tih odluka posebno se odnose na ugovore o hipotekarnom kreditu (sklopljene) u stranoj valuti ili indeksirane uz stranu valutu. Sud je sažeo standard koji se očekuje od prodavatelja robe ili pružatelja usluga kako slijedi (182):

182

| [...] na nacionalnom sudu je da provjeri, kada razmatra sve okolnosti sklapanja ugovora, jesu li u predmetnom slučaju potrošaču bili priopćeni svi elementi koji bi mogli imati utjecaja na opseg njegove obveze, a na temelju kojih on može ocijeniti osobito ukupnu cijenu svojega zajma.
  Odlučujuću ulogu u toj ocjeni ima, s jedne strane, pitanje jesu li odredbe sastavljene jasno i razumljivo, tako da prosječnom potrošaču, odnosno uobičajeno obaviještenom potrošaču koji postupa s dužnom pažnjom i razboritošću, omoguće procijeniti tu cijenu i,
  s druge strane, okolnost povezana s nenavođenjem u ugovoru o kreditu informacija koje se smatraju bitnima s obzirom na narav robe ili usluga
  koje su predmet tog ugovora [...] (183) |
| --- |

[...] na nacionalnom sudu je da provjeri, kada razmatra sve okolnosti sklapanja ugovora, jesu li u predmetnom slučaju potrošaču bili priopćeni svi elementi koji bi mogli imati utjecaja na opseg njegove obveze, a na temelju kojih on može ocijeniti osobito ukupnu cijenu svojega zajma.

priopćeni svi elementi koji bi mogli imati utjecaja na opseg njegove obveze, a na temelju kojih on može ocijeniti osobito ukupnu cijenu svojega zajma

Odlučujuću ulogu u toj ocjeni ima, s jedne strane, pitanje jesu li odredbe sastavljene jasno i razumljivo, tako da prosječnom potrošaču, odnosno uobičajeno obaviještenom potrošaču koji postupa s dužnom pažnjom i razboritošću, omoguće procijeniti tu cijenu i,

s druge strane, okolnost povezana s nenavođenjem u ugovoru o kreditu informacija koje se smatraju bitnima s obzirom na narav robe ili usluga

koje su predmet tog ugovora [...] (183)

183

Sud je te standarde primijenio, na primjer, na funkcioniranje mehanizama konverzije valute koji se primjenjuju na hipotekarne kredite indeksirane uz stranu valutu (184) te na dospjele kamate i naknade, uključujući njihovu prilagodbu, na temelju ugovora o potrošačkom kreditu (185). Nadalje, Sud je te standarde transparentnosti primijenio na činjenicu da, u pogledu zajmova u stranoj valuti, potrošači snose rizik od pada vrijednosti valute u kojoj ostvaruju svoj dohodak (186). Takav pad vrijednosti doista može utjecati na njihovu mogućnost vraćanja zajma. U takvim slučajevima Sud traži da prodavatelj robe ili pružatelj usluga utvrdi moguće promjene tečaja i rizike koji proizlaze iz zajma u stranoj valuti te traži od nacionalnih sudova da provjere je li prodavatelj robe ili pružatelj usluga potrošaču pružio sve potrebne informacije koje mu omogućuju procjenu svojih financijskih obveza (187). Relevantno je i li prodavatelj robe ili pružatelj usluga tim važnim informacijama dao odgovarajući značaj.

184

185

186

187

Sud je dalje naveo da nacionalni sudovi moraju pri procjeni poštovanja zahtjeva transparentnosti provjeriti jesu li potrošači dobili potrebne informacije (188) te moraju uzeti u obzir i oglašavanje i obavijesti koje je davatelj kredita učinio dostupnima u sklopu pregovora o sklapanju ugovora o zajmu (189).

provjeriti

188

oglašavanje i obavijesti koje je davatelj kredita učinio dostupnima u sklopu pregovora

189

U slučaju kada se na temelju prirode ugovorne odredbe od prodavatelja robe ili pružatelja usluga zahtijeva pružanje određenih informacija ili objašnjenja prije sklapanja ugovora, oni će također morati snositi teret dokazivanja da su potrošačima pružili potrebne informacije kako bi mogli tvrditi da su relevantne odredbe jasno i razumljivo sastavljene (190).

190

Iako se odluke o transparentnosti često odnose na ugovorne odredbe kojima se definiraju glavni predmet ugovora ili naknada ili ugovorne odredbe koje su usko povezane s tim ključnim aspektima ugovora, zahtjevi transparentnosti iz članka 5. nisu ograničeni na vrstu odredaba iz članka 4. stavka 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Transparentnost, kao i predvidljivost, važan je aspekt i u pogledu jednostranih izmjena ugovora, osobito izmjena cijene, na primjer, u ugovorima o zajmu ili u dugoročnim ugovorima o isporuci (191).

191

Iako sve ugovorne odredbe moraju biti jasno i razumljivo sastavljene, opseg obveza pružanja predugovornih informacija za prodavatelje robe ili pružatelje usluga koje proizlaze iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima vjerojatno ovisi o i značaju ugovorne obveze za transakciju i njezinu ekonomskom učinku.

Od Suda (192) je zatraženo da pruži smjernice o kriterijima transparentnosti radi uvrštavanja indeksa za važeću kamatnu stopu koju utvrdi nacionalna banka u ugovor o hipotekarnom kreditu.

192

3.3.2.   Zahtjevi transparentnosti koji proizlaze iz drugih akata EU-a

Zahtjevi transparentnosti koji proizlaze iz drugih akata EU-a

U različitim aktima EU-a detaljno je uređena obveza u pogledu predugovornih informacija koje trgovci moraju općenito pružiti potrošačima ili u pogledu posebnih vrsta ugovora. Primjeri uključuju Direktivu o nepoštenoj poslovnoj praksi (193), Direktivu o pravima potrošača (194), Direktivu o potrošačkim kreditima (195), Direktiva o hipotekarnim kreditima (196), Direktiva o putovanjima u paket aranžmanima (197), Europski zakonik o elektroničkim komunikacija (198), Uredbu (EZ) br. 1008/2008 o zračnom prijevozu (199) i Direktive 2009/72/EZ (200) i 2009/73/EZ (201) o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina. Tim se aktima može uređivati i obvezan sadržaj relevantnih ugovora (202) te u njima mogu biti sadržana pravila o prihvatljivosti i transparentnosti izmjena ugovora (203).

193

194

195

196

197

198

199

200

201

202

203

Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ne dovode se u pitanje te odredbe i posljedice nepridržavanja tih odredaba kako je utvrđeno u takvim posebnim instrumentima (204).

204

U mjeri u kojoj se primjenjuju posebni zahtjevi u pogledu predugovornog i ugovornog informiranja, te će zahtjeve trebati uzeti u obzir i u pogledu zahtjeva transparentnosti iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, od slučaja do slučaja, te u svjetlu svrhe i područja primjene tih instrumenata.

Stoga je, na primjer, u pogledu zakonodavstva EU-a o potrošačkim kreditima (205) Sud naglasio da je važno da korisnik kredita raspolaže svim elementima koji mogu utjecati na doseg njegove obveze (206), a stoga i da se ukupni troškovi kredita prikažu u obliku jedinstvene matematičke formule (207). Stoga se nenavođenje efektivne kamatne stope koje je obvezno u skladu s propisima EU-a o potrošačkim kreditima (208) smatra „odlučujućim dokazom” o tome je li odredba ugovora koja se odnosi na ukupni trošak kredita jasno i razumljivo sastavljena. To vrijedi i u slučaju kada nisu navedene potrebne informacije o izračunu efektivne kamatne stope (209). Isto se primjenjuje i u slučaju pogrešno navedene ili obmanjujuće efektivne kamatne stope. Ako nisu pružene informacije o ukupnom trošku kredita koje su potrebne na temelju propisa EU-a o potrošačkim kreditima ili ako su one obmanjujuće, smatrat će se da relevantne odredbe nisu jasno i razumljivo sastavljene.

205

206

207

208

209

Kad je riječ o ugovorima o hipotekarnom kreditu s potrošačima, sve dosadašnje odluke Suda odnosile su se na ugovore sklopljene prije stupanja na snagu Direktive 2014/17/EU (210) o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine. Iz tog razloga Sud još nije donio odluku o odnosu između posebnih zahtjeva u pogledu informiranja iz Direktive 2014/17/EU i zahtjeva transparentnosti iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Direktivom 2014/17/EU postavljaju se visoki standardi transparentnosti jer se zahtijeva da su jasne i razumljive opće informacije o ugovorima o kreditima potrošačima dostupne putem Europskog standardiziranog informativnog obrasca (ESIS) i izračuna efektivne kamatne stope. Kad je riječ o kreditima u stranoj valuti, člankom 23. stavkom 6. Direktive 2014/17/EU od vjerovnika i posrednika zahtijeva se da potrošaču, u ESIS-u i u ugovoru o kreditu, objave dostupne aranžmane kako bi se ograničila izloženost tečajnom riziku tijekom trajanja kredita. Ako u ugovoru o kreditu ne postoji odredba kojom se tečajni rizik kojem je potrošač izložen ograničava na fluktuaciju tečaja za manje od 20 %, ESIS uključuje ogledni primjer učinka 20-postotne fluktuacije tečaja.

210

Sud je na komplementaran način primjenjivao (211) zahtjeve transparentnosti koji proizlaze iz Direktive 2003/55/EZ (212) o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

211

212

Važan element pri procjeni usklađenosti sa zahtjevima transparentnosti na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima jest činjenica je li prodavatelj robe ili pružatelj usluga poštovao zahtjeve za pojedini sektor. Međutim, s obzirom na usporednu primjenjivost Direktive o nepoštenim uvjetima o potrošačkim ugovorima sa sektorskim zakonodavstvom, usklađenost s tim instrumentima ne znači automatski usklađenost sa svim zahtjevima transparentnosti na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Nadalje, činjenica da u konkretnom aktu nisu sadržani posebni zahtjevi za pružanje informacija ne isključuje obvezu pružanja informacija, na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, o ugovornim odredbama koje prodavatelji robe ili pružatelji usluga dodaju na vlastitu inicijativu.

3.4.   Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

3.4.1.   Okvir za procjenu na temelju članka 3. stavka 1. i članka 4. stavka 1.

Okvir za procjenu na temelju članka 3. stavka 1. i članka 4. stavka 1.

Ugovorne odredbe moraju se smatrati nepoštenima na temelju članka 3. stavka 1. ako,

| — | u suprotnosti sa zahtjevima o dobroj vjeri, |
| --- | --- |

—

u suprotnosti sa zahtjevima o dobroj vjeri,

| — | stvaraju znatniju neravnotežu u pravima i obvezama stranaka proizašlima iz ugovora, na štetu potrošača. |
| --- | --- |

—

stvaraju znatniju neravnotežu u pravima i obvezama stranaka proizašlima iz ugovora, na štetu potrošača.

Iako od Suda do sad nije zatraženo da objasni odnos tih dvaju kriterija, tekst članka 3. stavka 1. i uvodne izjave 16. ukazuje na to da je nepostojanje dobre vjere povezano sa znatnijom neravnotežom u pravima i obvezama koji proizlaze iz ugovorne odredbe. Uvodna izjava 16. odnosi se na mogućnost pregovaranja i u njoj se objašnjava da se uvjet o „dobroj vjeri” odnosi na pitanje postupa li prodavatelj robe ili pružatelj usluga pošteno i pravedno s potrošačem i uzima li u obzir njegove zakonite interese. Sud (213) u tom pogledu smatra da je osobito važno razmotriti je li prodavatelj robe ili pružatelj usluga razumno pretpostavio da bi potrošač pristao na odredbu u pojedinačnim pregovorima:

213

| Kad je riječ o tome u kojim je okolnostima ta neravnoteža nastala „u suprotnosti s uvjetom o dobroj vjeri”, valja utvrditi da nacionalni sudac mora, vodeći računa o uvodnoj izjavi 16. Direktive 93/13, u tu svrhu provjeriti može li prodavatelj robe ili pružatelj usluga, kada na pošten i pravičan način posluje s potrošačem, razumno očekivati da će ovaj prihvatiti takvu ugovornu odredbu prilikom pojedinačnih pregovora [...] (214). |
| --- |

Kad je riječ o tome u kojim je okolnostima ta neravnoteža nastala „u suprotnosti s uvjetom o dobroj vjeri”, valja utvrditi da nacionalni sudac mora, vodeći računa o uvodnoj izjavi 16. Direktive 93/13, u tu svrhu provjeriti može li prodavatelj robe ili pružatelj usluga, kada na pošten i pravičan način posluje s potrošačem, razumno očekivati da će ovaj prihvatiti takvu ugovornu odredbu prilikom pojedinačnih pregovora [...] (214).

214

Time se potvrđuje da je za potrebe članka 3. stavka 1. pojam dobre vjere objektivan pojam povezan s pitanjem je li, u svjetlu njezina sadržaja, predmetna ugovorna odredba u skladu s poštenim i pravednim tržišnim praksama kojima se dostatno uzimaju u obzir zakoniti interesi potrošača. Stoga je taj pojam usko povezan (215) s (ne)ravnotežom u pravima i obvezama stranaka.

215

Za procjenu znatnije neravnoteže potrebno je preispitivanje načina na koji ugovorna odredba utječe na prava i obveze stranaka. U mjeri u kojoj postoje dodatna pravila od kojih odstupa ugovorna odredba, ona će se smatrati primarnim kriterijem za procjenu znatnije neravnoteže u pravima i obvezama stranaka (216). U slučaju nepostojanja relevantnih zakonskih odredaba, znatniju neravnotežu trebat će procijeniti u odnosu na druge pojedinosti, kao što su poštene i pravedne tržišne prakse ili usporedba pravâ i obveza stranaka iz određene odredbe, uzimajući u obzir prirodu ugovora i druge povezane ugovorne odredbe.

znatnije neravnoteže

dodatna pravila

primarnim kriterijem

216

na druge pojedinosti

U skladu s člankom 4. stavkom 1. (217) nepoštenost ugovorne odredbe treba procijeniti uzimajući u obzir

217

| — | prirodu robe ili usluga na koje se ugovor odnosi, |
| --- | --- |

—

prirodu robe ili usluga na koje se ugovor odnosi,

| — | sve ostale odredbe ugovora ili drugog ugovora o kojima ovisi i |
| --- | --- |

—

sve ostale odredbe ugovora ili drugog ugovora o kojima ovisi i

| — | sve popratne okolnosti sklapanja ugovora. |
| --- | --- |

—

sve popratne okolnosti sklapanja ugovora.

Države članice mogu odstupiti od tog općeg testa za utvrđivanje nepoštenosti samo u korist potrošača, tj. samo ako je na temelju nacionalnog akta o prenošenju jednostavnije zaključiti da je ugovorna odredba nepoštena (218).

218

Indikativan popis ugovornih odredaba iz Priloga (219) Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ključan je element na kojem se može temeljiti procjena je li određena odredba nepoštena na temelju članka 3. stavka 1. (220) Suprotno tome, pojedinačnu procjenu na temelju kriterija iz članka 3. stavka 1. nije potrebno provesti u slučaju kada je određena ugovorna odredba obuhvaćena nacionalnim „crnim popisom”. Slična će se logika primjenjivati u slučaju kada je država članica donijela popis ugovornih odredaba za koje se pretpostavlja da su nepoštene.

219

220

3.4.2.   Relevantnost zakonskih odredbi i važnost neravnoteže

Relevantnost zakonskih odredbi i važnost neravnoteže

Prilikom procjenjivanja stvara li ugovorna odredba znatniju neravnotežu u pravima i obvezama stranaka, na štetu potrošača, nacionalni sudovi moraju prvo relevantnu ugovornu odredbu usporediti s bilo kojim pravilima nacionalnog prava koji bi se primjenjivali u nedostatku ugovorne odredbe (221), tj. dodatnim pravilima. Takvi se regulatorni modeli nalaze osobito u nacionalnom ugovornom pravu, na primjer u pravilima kojima se utvrđuju posljedice nepoštovanja određenih ugovornih obveza stranke. To može uključivati uvjete pod kojima se mogu zahtijevati sankcije, kao što su zatezne kamate, ili odredbe o zakonskoj kamatnoj stopi (222).

relevantnu ugovornu odredbu usporediti s bilo kojim pravilima nacionalnog prava koji bi se primjenjivali u nedostatku ugovorne odredbe

221

222

Na temelju takve usporedne analize nacionalni sudac moći će procijeniti stavlja li ugovorna odredba, i u kojoj mjeri, potrošača u nepovoljniji pravni položaj u odnosu na onaj na temelju ugovornog prava koje se inače primjenjuje. Pravni položaj na temelju ugovorne odredbe može biti nepovoljniji za potrošače, na primjer, u slučaju kada se njome ograničavaju prava koja bi potrošači inače ostvarivali ili se ograničava njihovo ostvarivanje. Njome se potrošaču ujedno može nametnuti dodatna obveza koja nije predviđena relevantnim nacionalnim pravilima (223).

223

Znatnija neravnoteža u pravima i obvezama na štetu potrošača postoji ako „dovoljno ozbiljno oštećuje pravni položaj u koji je na temelju primjenjivih nacionalnih odredbi stavljen potrošač [...] (224)”. To ne znači nužno da odredba mora imati znatniji ekonomski utjecaj u pogledu vrijednosti transakcije (225). Stoga se, na primjer, na temelju ugovorne odredbe kojom se potrošaču nameće plaćanje poreza u slučaju kada bi na temelju važećeg nacionalnog zakonodavstva taj porez trebao snositi prodavatelj robe ili pružatelj usluga stvara znatnija neravnoteža u pravima i obvezama stranaka, neovisno o iznosima koje će potrošač na kraju morati platiti na temelju te ugovorne odredbe (226).

Znatnija

224

225

226

Učinak ugovorne odredbe ovisit će i o njezinim posljedicama koje se na temelju nacionalnog pravnog sustava primjenjuju na ugovor, što znači da se mogu uzeti u obzir i druge pravne odredbe, uključujući postupovna pravila (227). U tom kontekstu može biti od važnosti i poteškoća potrošača da spriječi stalnu primjenu te vrste ugovorne odredbe (228).

227

228

Sud je opisao procjenu znatnije neravnoteže u pravima i obvezama stranaka kako slijedi (229):

229

| 21. | U tom pogledu Sud je presudio da, kako bi se utvrdilo stvara li neka odredba na štetu potrošača ‚znatniju neravnotežu’ u pravima i obvezama stranaka proizišlima iz ugovora, osobito valja voditi računa o pravilima koja se primjenjuju u nacionalnom pravu u slučaju da se stranke o tome nisu dogovorile. Na temelju takve usporedne analize nacionalni sudac moći će procijeniti stavlja li ugovor, i ako da u kojoj mjeri, potrošača u nepovoljniji pravni položaj u odnosu na onaj predviđen nacionalnim pravom koje je na snazi [...] (230). |
| --- | --- |

21.

U tom pogledu Sud je presudio da, kako bi se utvrdilo stvara li neka odredba na štetu potrošača ‚znatniju neravnotežu’ u pravima i obvezama stranaka proizišlima iz ugovora, osobito valja voditi računa o pravilima koja se primjenjuju u nacionalnom pravu u slučaju da se stranke o tome nisu dogovorile. Na temelju takve usporedne analize nacionalni sudac moći će procijeniti stavlja li ugovor, i ako da u kojoj mjeri, potrošača u nepovoljniji pravni položaj u odnosu na onaj predviđen nacionalnim pravom koje je na snazi [...] (230

| 22. | Tako se čini da se pitanje postoji li takva znatnija neravnoteža ne može ograničiti na kvantitativno ekonomsko ocjenjivanje koje se temelji na usporedbi ukupnog iznosa transakcije na koju se ugovor odnosi s jedne strane i troškova koji na temelju te odredbe terete potrošača s druge strane. |
| --- | --- |

22.

Tako se čini da se pitanje postoji li takva znatnija neravnoteža ne može ograničiti na kvantitativno ekonomsko ocjenjivanje koje se temelji na usporedbi ukupnog iznosa transakcije na koju se ugovor odnosi s jedne strane i troškova koji na temelju te odredbe terete potrošača s druge strane.

| 23. | Nasuprot tome, znatnija neravnoteža može proizlaziti iz same činjenice da dovoljno ozbiljno oštećuje pravni položaj u koji je na temelju primjenjivih nacionalnih odredbi stavljen potrošač kao stranka predmetnog ugovora, bilo u obliku ograničenja sadržaja prava koja prema tim odredbama ima na temelju ugovora ili ograničenja u njihovom korištenju ili pak u obliku nametanja dodatne obveze koja nije predviđena nacionalnim pravilima. |
| --- | --- |

23.

Nasuprot tome, znatnija neravnoteža može proizlaziti iz same činjenice da dovoljno ozbiljno oštećuje pravni položaj u koji je na temelju primjenjivih nacionalnih odredbi stavljen potrošač kao stranka predmetnog ugovora, bilo u obliku ograničenja sadržaja prava koja prema tim odredbama ima na temelju ugovora ili ograničenja u njihovom korištenju ili pak u obliku nametanja dodatne obveze koja nije predviđena nacionalnim pravilima.

| 24. | U tom pogledu Sud je podsjetio da se, sukladno članku 4. stavku 1. Direktive, nepoštenost neke ugovorne odredbe mora ocjenjivati vodeći računa o prirodi robe ili usluga na koje se dotični ugovor odnosi i oslanjajući se na sve popratne okolnosti njegovog sklapanja kao i na sve druge odredbe tog ugovora [...] (231). Iz toga proistječe da se u tim okolnostima također moraju ocjenjivati posljedice koje spomenuta odredba u okviru primjenjivog prava može imati na takav ugovor, što zahtijeva ispitivanje nacionalnog pravnog sustava [...] (232). |
| --- | --- |

24.

U tom pogledu Sud je podsjetio da se, sukladno članku 4. stavku 1. Direktive, nepoštenost neke ugovorne odredbe mora ocjenjivati vodeći računa o prirodi robe ili usluga na koje se dotični ugovor odnosi i oslanjajući se na sve popratne okolnosti njegovog sklapanja kao i na sve druge odredbe tog ugovora [...] (231

232

Ako se ugovornim odredbama krši zakonska odredba nacionalnog ugovornog prava ili ugovornog prava EU-a od koje stranke ne smiju odstupiti na temelju ugovora, te će se ugovorne odredbe općenito smatrati nevaljanima već izravno na temelju samih odredaba. Ugovornim odredbama o kojima se nisu vodili pojedinačni pregovori, a koje odstupaju od tih odredaba vjerojatno će se kršiti i članak 3. stavak 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

3.4.3.   Sankcije ili posljedice propusta potrošača da ispuni ugovorne obveze

Sankcije ili posljedice propusta potrošača da ispuni ugovorne obveze

Kako ne bi došlo do znatnije neravnoteže na štetu potrošača, sankcije ili posljedice koje se odnose na propust potrošača da ispuni ugovorne obveze moraju biti opravdane u svjetlu važnosti obveze potrošača i ozbiljnosti propusta da je se ispuni (233). Drugim riječima, moraju biti razmjerne (234). Tom je procjenom potrebno obuhvatiti pitanje odstupa li ugovorna odredba od zakonskih odredaba koje bi se u izostanku ugovorne odredbe primjenjivale na to pitanje te, u slučaju kada odredba ima za posljedicu određeni postupak, postupovnih sredstava dostupnih potrošaču (235).

opravdane u svjetlu važnosti obveze potrošača i ozbiljnosti propusta

233

234

235

Sud (236) je relevantne kriterije u pogledu takozvanih odredaba o prijevremenom dospijeću u ugovorima o hipotekarnom kreditu kojima se vjerovniku omogućuje pokretanje postupka ovrhe na nekretnini pod hipotekom izložio na sljedeći način:

236

| [...] članak 3. stavke 1. i 3. Direktive 93/13 i točku 1. podtočke (e) i (g) te točku 2. podtočku (a) Priloga toj direktivi treba tumačiti na način da je za ocjenu nepoštenosti odredbe o prijevremenoj dospjelosti hipotekarnog kredita, [...], od odlučujuće važnosti sljedeće:






  — | ovisi li mogućnost dana prodavatelju robe ili pružatelju usluga da jednostrano raskine ugovor o tome da potrošač nije ispunio obvezu koja je bitna u okviru predmetnog ugovornog odnosa; |
| --- | --- |

[...] članak 3. stavke 1. i 3. Direktive 93/13 i točku 1. podtočke (e) i (g) te točku 2. podtočku (a) Priloga toj direktivi treba tumačiti na način da je za ocjenu nepoštenosti odredbe o prijevremenoj dospjelosti hipotekarnog kredita, [...], od odlučujuće važnosti sljedeće:

—

ovisi li mogućnost dana prodavatelju robe ili pružatelju usluga da jednostrano raskine ugovor o tome da potrošač nije ispunio obvezu koja je bitna u okviru predmetnog ugovornog odnosa;

| — | je li ta mogućnost predviđena u slučajevima u kojima je to neispunjenje dovoljno ozbiljno s obzirom na trajanje ugovora i iznos kredita; |
| --- | --- |

—

je li ta mogućnost predviđena u slučajevima u kojima je to neispunjenje dovoljno ozbiljno s obzirom na trajanje ugovora i iznos kredita;

| — | odstupa li ta mogućnost od pravila koja se primjenjuju u slučaju nepostojanja sporazuma među strankama tako da se potrošaču, uzimajući u obzir postupovna sredstva kojima raspolaže, otežava pristup pravosuđu kao i ostvarivanje prava obrane, i |
| --- | --- |

—

odstupa li ta mogućnost od pravila koja se primjenjuju u slučaju nepostojanja sporazuma među strankama tako da se potrošaču, uzimajući u obzir postupovna sredstva kojima raspolaže, otežava pristup pravosuđu kao i ostvarivanje prava obrane, i

| — | predviđa li nacionalno pravo odgovarajuća i učinkovita pravna sredstva koja potrošaču protiv kojeg je usmjerena takva odredba omogućuju da ukloni učinke jednostranog raskida ugovora o kreditu. |
| --- | --- |

—

predviđa li nacionalno pravo odgovarajuća i učinkovita pravna sredstva koja potrošaču protiv kojeg je usmjerena takva odredba omogućuju da ukloni učinke jednostranog raskida ugovora o kreditu.

Zadaća suda koji je uputio zahtjev je da izvrši tu ocjenu s obzirom na sve okolnosti postupka koji se pred njim vodi.

Kad je riječ o zateznim kamatama, Sud (237) je test pojasnio kako slijedi:

237

| [...], s obzirom na odredbu koja se odnosi na utvrđivanje zateznih kamata, treba podsjetiti da, u svjetlu stavka 1. točke (e) priloga Direktivi, u vezi s člankom 3. stavkom 1. i člankom 4. stavkom 1. Direktive, nacionalni sud mora posebno procijeniti, [...], prvo, pravila nacionalnog prava koja bi se primjenjivala na odnos između stranaka u slučaju da nije postignut sporazum u predmetnom ugovoru ili u drugim potrošačkim ugovorima te vrste i, drugo, utvrđenu stopu zateznih kamata u odnosu na zakonsku kamatnu stopu kako bi se utvrdilo je li prikladna za osiguranje postizanja ciljeva koji se nastoje ostvariti u predmetnoj državi članici i ne prelazi li ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- |

[...], s obzirom na odredbu koja se odnosi na utvrđivanje zateznih kamata, treba podsjetiti da, u svjetlu stavka 1. točke (e) priloga Direktivi, u vezi s člankom 3. stavkom 1. i člankom 4. stavkom 1. Direktive, nacionalni sud mora posebno procijeniti, [...], prvo, pravila nacionalnog prava koja bi se primjenjivala na odnos između stranaka u slučaju da nije postignut sporazum u predmetnom ugovoru ili u drugim potrošačkim ugovorima te vrste i, drugo, utvrđenu stopu zateznih kamata u odnosu na zakonsku kamatnu stopu kako bi se utvrdilo je li prikladna za osiguranje postizanja ciljeva koji se nastoje ostvariti u predmetnoj državi članici i ne prelazi li ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Kad je riječ o razmjernosti (238), a time i nepoštenosti sankcija utvrđenih ugovornim odredbama, Sud je nadalje naveo (239) da valja ocijeniti kumulativan učinak svih odredbi koje se na to odnose i koje su sadržane u razmatranom ugovoru neovisno o tome traži li vjerovnik u stvarnosti puno ostvarenje svake tražbine.

238

239

kumulativan učinak

Čak i ako su sankcije nerazmjerne samo na temelju kumulativnog učinka, sve relevantne ugovorne odredbe moraju se smatrati nepoštenima (240), neovisno o tome jesu li primijenjene (241).

kumulativnog učinka

sve

240

241

3.4.4.   Moguća nepoštenost cijene ili naknade

Moguća nepoštenost cijene ili naknade

Kako je prethodno navedeno (242), prema minimalnom standardu Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjerenost cijene i naknade treba procijeniti na temelju članka 3. stavka 1. samo ako ugovorne odredbe kojima se utvrđuje važeća cijena ili naknada nisu jasno i razumljivo sastavljene. Kad je riječ o njihovoj procjeni na temelju članka 3. stavka 1., u mjeri u kojoj u mjerodavnom nacionalnom pravu nisu sadržana dodatna pravila, na primjer, pri usporedbi naknade koju će platiti potrošač i vrijednosti određene robe ili usluge trebat će uzeti u obzir tržišne prakse koje prevladavaju u vrijeme sklapanja ugovora (243). Na primjer, Sud je u vezi s mogućom nepoštenosti redovne kamatne stope utvrđene ugovorom o zajmu naveo (244) da

242

243

244

| ako sud koji je uputio zahtjev smatra da ugovorna odredba koja se odnosi na izračun redovnih kamata, kao što je to ona o kojoj je riječ u glavnom postupku, nije sastavljena jasno i razumljivo u smislu članka 4. stavka 2. te direktive, na njemu je da ispita je li ta odredba nepoštena u smislu članka 3. stavka 1. navedene direktive. U okviru tog ispitivanja navedeni sud osobito je dužan usporediti način izračuna stope redovnih kamata utvrđen tom odredbom spornog ugovora i stvarnu visinu stope koja iz njega proizlazi s uobičajenim načinima izračuna i zakonskom kamatnom stopom kao i kamatnim stopama na tržištu na dan zaključenja ugovora o kojem je riječ u glavnom postupku za zajam čiji su iznos i trajanje istovjetni onima iz razmatranog ugovora o zajmu, |
| --- |

ako sud koji je uputio zahtjev smatra da ugovorna odredba koja se odnosi na izračun redovnih kamata, kao što je to ona o kojoj je riječ u glavnom postupku, nije sastavljena jasno i razumljivo u smislu članka 4. stavka 2. te direktive, na njemu je da ispita je li ta odredba nepoštena u smislu članka 3. stavka 1. navedene direktive. U okviru tog ispitivanja navedeni sud osobito je dužan usporediti način izračuna stope redovnih kamata utvrđen tom odredbom spornog ugovora i stvarnu visinu stope koja iz njega proizlazi s uobičajenim načinima izračuna i zakonskom kamatnom stopom kao i kamatnim stopama na tržištu na dan zaključenja ugovora o kojem je riječ u glavnom postupku za zajam čiji su iznos i trajanje istovjetni onima iz razmatranog ugovora o zajmu,

Uzimajući u obzir i „uvjet o dobroj vjeri” iz članka 3. stavka 1., Komisija smatra da se za tu procjenu mogu uzeti u obzir samo poštene i pravedne tržišne prakse.

3.4.5.   Okolnosti u trenutku sklapanja ugovora

Okolnosti u trenutku sklapanja ugovora

U skladu s člankom 4. stavkom 1. nepoštenost ugovorne odredbe, tj. znatniju neravnotežu u odnosu na zahtjeve o dobroj vjeri, treba procijeniti uzimajući u obzir prirodu ugovora, druge ugovorne odredbe i druge povezane ugovore, kao i „sve popratne okolnosti sklapanja ugovora”. Drugi aspekt ne uključuje okolnosti koje se pojave tijekom izvršavanja ugovora. Međutim, popratne okolnosti sklapanja ugovora moraju uključivati sve okolnosti koje je prodavatelj robe ili pružatelj usluga znao ili razumno mogao znati i koje su mogle utjecati na naknadno izvršenje ugovora (245).

245

Primjer takvih okolnosti jest rizik od promjena tečaja svojstven sklapanju ugovora o kreditu u stranoj valuti koji se može ostvariti samo tijekom izvršenja ugovora. U takvim će slučajevima nacionalni sudovi morati na temelju znanja i stručnosti zajmodavca procijeniti je li izloženost potrošača tečajnom riziku u skladu s postupanjem u dobroj vjeri, tj. predstavlja li poštenu i pravednu praksu te stvara li znatniju neravnotežu u smislu članka 3. stavka 1. (246)

246

U slučaju kada su ugovorne odredbe izmijenjene ili zamijenjene, razumno je pri procjeni novih ugovornih odredaba uzeti u obzir okolnosti koje su prevladavale u trenutku izmjene ili zamjene. (247)

247

Znatnu neravnotežu treba razmotriti u odnosu na sadržaj ugovorne odredbe i neovisno o tome kako je primijenjena u praksi (248). Na primjer, kada se na temelju ugovorne odredbe prodavatelju robe ili pružatelju usluga omogućuje da zatraži trenutačnu otplatu cijelog kredita ako potrošač ne plati određeni broj mjesečnih rata, nepoštenost treba procijeniti na temelju broja neplaćenih mjesečnih rata utvrđenih ugovorom. Nepoštenost se ne smije temeljiti na broju mjesečnih rata koje potrošač nije platio prije nego što se prodavatelj robe ili pružatelj usluga pozvao na odgovarajuću odredbu (249).

neovisno o tome kako je primijenjena u praksi

248

249

3.4.6.   Relevantnost netransparentnosti za nepoštenost ugovornih odredaba

Relevantnost netransparentnosti za nepoštenost ugovornih odredaba

Netransparentnost ne dovodi automatski do nepoštenosti određene ugovorne odredbe na temelju članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (250). Odnosno, nakon što se utvrdi da ugovorna odredba obuhvaćena člankom 4. stavkom 2. (251) nije jasno i razumljivo sastavljena, njezinu je nepoštenost i dalje potrebno procijeniti na temelju kriterija iz članka 3. stavka 1. (252) Nasuprot tome, nedostatak transparentnosti nije neophodan element u procjeni nepoštenosti na temelju članka 3. stavka 1. (253), stoga se i potpuno transparentne ugovorne odredbe mogu smatrati nepoštenima na temelju članka 3. stavka 1. s obzirom na njihov neuravnotežen sadržaj (254).

250

251

252

253

254

Međutim, u mjeri u kojoj ugovorne odredbe nisu jasno i razumljivo sastavljene, tj. u slučaju kada prodavatelji robe ili pružatelji usluga ne poštuju zahtjeve transparentnosti, ta okolnost može pridonijeti tome da se ugovorna odredba smatra nepoštenom na temelju članka 3. stavka 1. ili čak može ukazivati na nepoštenost. U točki 1. podtočki (i) Priloga općenito i u točki 1. podtočki (j) Priloga, s posebnim naglaskom na jednostrane izmjene ugovornih odredaba, potvrđuje se da netransparentnost može biti odlučujući element za utvrđivanje nepoštenosti ugovornih odredaba.

U nekoliko presuda netransparentnost se navodi kao (važan) element u procjeni nepoštenosti barem određenih vrsta ugovornih odredaba (255) ili se zajedno navode netransparentnost i nepoštenost ugovornih odredaba (256).

255

256

Sud je naglasio važnost transparentnosti za poštenost ugovornih odredaba, na primjer, u pogledu odredaba kojima se prodavatelju robe ili pružatelju usluga omogućuje promjena stope koju plaćaju potrošači u dugoročnim ugovorima (257), odredaba kojima se utvrđuju temeljne obveze potrošača u ugovorima o kreditu (258) ili u pogledu odredaba o izboru mjerodavnog prava (259).

257

258

259

Sud je izričito naveo da u pogledu odredbe o izboru mjerodavnog prava u kojoj se ne priznaje činjenica da se na temelju Uredbe Rim I. potrošači uvijek mogu pozvati na povoljnija pravila svoje države članice boravišta (260), taj nedostatak informacija ili obmanjujuća narav odredbe mogu ukazivati na njezinu nepoštenost. Sud (261) je, nakon što je podsjetio na kriterij znatnije neravnoteže u pravima i obvezama stranaka, naveo da

260

261

| [o]sobito, nepoštena narav takve odredbe može proisteći iz formulacije koja ne udovoljava zahtjevu jasnoće i razumljivosti iz članka 5. Direktive 93/13 [...]. |
| --- |

[o]sobito, nepoštena narav takve odredbe može proisteći iz formulacije koja ne udovoljava zahtjevu jasnoće i razumljivosti iz članka 5. Direktive 93/13 [...].

Može se zaključiti da, ovisno o sadržaju sporne ugovorne odredbe i u svjetlu učinka netransparentnosti, moguća nepoštenost ugovorne odredbe može biti usko povezana s njezinom netransparentnošću ili netransparentnost ugovorne odredbe čak može ukazivati na nepoštenost. To, na primjer, može biti slučaj kada potrošači ne razumiju posljedice odredbe ili su dovedeni u zabludu.

moguća nepoštenost ugovorne odredbe može biti usko povezana s njezinom netransparentnošću ili netransparentnost ugovorne odredbe čak može ukazivati na nepoštenost

Doista, u slučaju kada se potrošači nalaze u nepovoljnom položaju na temelju ugovornih odredaba koje su nejasne, skrivene ili obmanjujuće, ili u slučaju kada nisu navedena objašnjenja potrebna za razumijevanje njihovih implikacija, mala je vjerojatnost da je prodavatelj robe ili pružatelj usluga s potrošačem postupao pošteno i pravedno te uzeo u obzir njegove zakonite interese.

3.4.7.   Uloga Priloga iz članka 3. stavka 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Uloga Priloga iz članka 3. stavka 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Kako je navedeno u članku 3. stavku 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, popis iz Priloga Direktivi sadržava „samo” indikativan i nepotpun popis ugovornih odredaba koje se mogu smatrati nepoštenima. Sud je to naglasio u nekoliko različitih navrata (262). Nepotpunost priloga i načelo minimalnog usklađivanja na temelju članka 8. Direktive o nepoštenim uvjetima znače da se u nacionalnim pravu može proširiti popis ili upotrijebiti formulacije koje dovode do strožih standarda (263).

mogu

262

263

Budući da je popis isključivo indikativan, odredbe koje su u njemu sadržane ne bi se smjele automatski smatrati nepoštenima. To znači da nepoštenost i dalje treba procijeniti u svjetlu općih kriterija utvrđenih u članku 3. stavku 1. i članku 4. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (264). Sud je naveo da se odredbe iz Priloga ne mora nužno smatrati nepoštenima i, obrnuto, da odredbe koje se na popisu ne nalaze mogu ipak biti proglašene nepoštenima (265). Međutim, Prilog je važan element u procjeni nepoštenosti ugovornih odredaba. Prema riječima Suda

264

265

Prilog je važan element u procjeni nepoštenosti ugovornih odredaba

| ako sadržaj priloga nije sam po sebi dostatan da se automatski utvrdi nepoštena narav sporne odredbe, ipak je bitan element na kojem nadležan sud može temeljiti svoju procjenu u pogledu nepoštene naravi te odredbe. (266) |
| --- |

ako sadržaj priloga nije sam po sebi dostatan da se automatski utvrdi nepoštena narav sporne odredbe, ipak je bitan element na kojem nadležan sud može temeljiti svoju procjenu u pogledu nepoštene naravi te odredbe. (266)

266

U slučaju kada je država članica (267) donijela „crni popis” odredaba koje se uvijek smatraju nepoštenima (268), ugovorne odredbe sadržane na tom popisu neće trebati procijeniti na temelju nacionalnih odredaba kojima se prenosi članak 3. stavak 1.

267

268

U protivnome, nacionalna tijela moraju preispitati odredbu na temelju članka 3. stavka 1. primjenom Priloga kao pokazatelja onoga što će se uobičajeno smatrati znatnijom neravnotežom u pravima i obvezama stranaka u suprotnosti s uvjetima o dobroj vjeri.

Sud je u svojoj sudskoj praksi uputio na sljedeće točke Priloga:

| — | točku 1. podtočku (e) (269): Predmet C-76/10 Pohotovost’, Predmet C-415/11 Aziz (270); Spojeni predmeti C-94/17 i C-96/16 Banco Santander Escobedo Cortés, o zateznim kamatama; |
| --- | --- |

—

točku 1. podtočku (e) (269): Predmet C-76/10 Pohotovost’, Predmet C-415/11 Aziz (270); Spojeni predmeti C-94/17 i C-96/16 Banco Santander Escobedo Cortés, o zateznim kamatama;

269

Pohotovost’

Aziz

270

Banco Santander Escobedo Cortés

| — | točku 1. podtočku (e): predmet C-377/14 Radlinger Radlingerová o kumulativnom učinku ugovornih sankcija, |
| --- | --- |

—

točku 1. podtočku (e): predmet C-377/14 Radlinger Radlingerová o kumulativnom učinku ugovornih sankcija,

Radlinger Radlingerová

| — | podtočke (i), (j) i (l) u vezi s točkom 2. podtočkama (b) i (d): predmeti C-92/11 RWE Vertrieb, C-472/10 Invitel (271), C-348/14 Bucura (272), o odredbama o izmjeni cijena, |
| --- | --- |

—

podtočke (i), (j) i (l) u vezi s točkom 2. podtočkama (b) i (d): predmeti C-92/11 RWE Vertrieb, C-472/10 Invitel (271), C-348/14 Bucura (272), o odredbama o izmjeni cijena,

RWE Vertrieb

Invitel

271

Bucura

272

| — | točku 1. podtočke (j) i (l) i vezi s točkom 2. podtočkama (b) i (d):






  — | predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai (273) koji se odnosi na mehanizam konverzije tečaja za hipotekarni kredit u stranoj valuti; |
| --- | --- | --- |

—

točku 1. podtočke (j) i (l) i vezi s točkom 2. podtočkama (b) i (d):

—

predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai (273) koji se odnosi na mehanizam konverzije tečaja za hipotekarni kredit u stranoj valuti;

Kásler i Káslerné Rábai

273

| — | predmet C-143/13 Matei i Matei (274) u pogledu jednostranih izmjena kamatne stope; |
| --- | --- |

—

predmet C-143/13 Matei i Matei (274) u pogledu jednostranih izmjena kamatne stope;

Matei i Matei

274

| — | točku 1. podtočku (q) (275):






  — | Predmet C-240/98 Océano Grupo Editorial; Predmet C-137/08 VB Penzügyi Lízing; Predmet C-243/08 Pannon GSM. U njima se navodi da su odredbe o prenošenju nadležnosti kojima se potrošača obvezuje na prihvaćanje isključive nadležnosti suda koji može biti daleko od njegova prebivališta i na temelju kojih će mu biti otežano upustiti se u postupak, načelno, obuhvaćene točkom 1. podtočkom (q) (276). Predmet C-266/18 Aqua Med odnosi se na zakonske odredbe o nadležnosti; |
| --- | --- | --- |

—

točku 1. podtočku (q) (275):

275

—

Predmet C-240/98 Océano Grupo Editorial; Predmet C-137/08 VB Penzügyi Lízing; Predmet C-243/08 Pannon GSM. U njima se navodi da su odredbe o prenošenju nadležnosti kojima se potrošača obvezuje na prihvaćanje isključive nadležnosti suda koji može biti daleko od njegova prebivališta i na temelju kojih će mu biti otežano upustiti se u postupak, načelno, obuhvaćene točkom 1. podtočkom (q) (276). Predmet C-266/18 Aqua Med odnosi se na zakonske odredbe o nadležnosti;

Océano Grupo Editorial

VB Penzügyi Lízing

Pannon GSM

276

Aqua Med

| — | C-240/08 Asturcom Telecomunicaciones, C-342/13 Katalin Sebestyén u pogledu arbitražnih klauzula, |
| --- | --- |

—

C-240/08 Asturcom Telecomunicaciones, C-342/13 Katalin Sebestyén u pogledu arbitražnih klauzula,

Asturcom Telecomunicaciones

Katalin Sebestyén

| — | C-415/11 Aziz, t. 75., u pogledu klauzula o ograničavanju pristupa u ugovorima o hipotekarnom kreditu i njihove procjene u odnosu na dostupna pravna sredstva. |
| --- | --- |

—

C-415/11 Aziz, t. 75., u pogledu klauzula o ograničavanju pristupa u ugovorima o hipotekarnom kreditu i njihove procjene u odnosu na dostupna pravna sredstva.

Aziz

Jedna je od prednosti Priloga činjenica da može pomoći u pronalaženju zajedničke osnove kada države članice koordiniraju svoje provedbene radnje povezane s nepoštenim ugovornim odredbama. Na temelju Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i različitih vrsta priloga iz nacionalnih akata o prenošenju prodavatelji robe ili pružatelji usluga imaju bolji uvid u problematične ugovorne odredbe te ti prilozi mogu pomoći provedbenim tijelima u formalnoj i neformalnoj provedbi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

4.   NEOBVEZUJUĆA NARAV NEPOŠTENIH UGOVORNIH ODREDABA (ČLANAK 6. STAVAK 1. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA)

NEOBVEZUJUĆA NARAV NEPOŠTENIH UGOVORNIH ODREDABA (ČLANAK 6. STAVAK 1. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA)

| Članak 6.









  1. | Države članice utvrđuju da u ugovoru koji je prodavatelj robe ili pružatelj usluge sklopio s potrošačem prema nacionalnom pravu nepoštene odredbe nisu obvezujuće za potrošača, a da ugovor u tim uvjetima i dalje obvezuje stranke ako je u stanju nastaviti važiti i bez tih nepoštenih odredaba. |
| --- | --- |

Članak 6.

Članak 6.

1.

Države članice utvrđuju da u ugovoru koji je prodavatelj robe ili pružatelj usluge sklopio s potrošačem prema nacionalnom pravu nepoštene odredbe nisu obvezujuće za potrošača, a da ugovor u tim uvjetima i dalje obvezuje stranke ako je u stanju nastaviti važiti i bez tih nepoštenih odredaba.

| 2. | Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi onemogućile da potrošač ne izgubi zaštitu koju mu se pruža ovom Direktivom, na temelju odabira prava države koja nije članica kao prava primjenjivog na taj ugovor ako je taj ugovor usko povezan s državnim područjem države članice. |
| --- | --- |

2.

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi onemogućile da potrošač ne izgubi zaštitu koju mu se pruža ovom Direktivom, na temelju odabira prava države koja nije članica kao prava primjenjivog na taj ugovor ako je taj ugovor usko povezan s državnim područjem države članice.

Uvodna izjava 21.

Uvodna izjava 21.

budući da bi države članice trebale osigurati da u ugovorima koje prodavatelj robe ili pružatelj usluga sklapa s potrošačima nema nepoštenih odredaba te da, ako se takve odredbe ipak upotrijebe, one potrošača ne obvezuju, i da u takvim uvjetima ugovor nastavi obvezivati strane ako je u stanju i dalje važiti bez tih nepoštenih odredaba;

4.1.   Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

Sud (277) je redovito isticao središnju ulogu koju članak 6. stavak 1. ima u sustavu zaštite potrošača na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima koji

277

| [...] počiva na ideji da se potrošač nalazi u slabijem položaju u odnosu na prodavatelja ili pružatelja kad je riječ o pregovaračkoj snazi i razini informacija [...] (278). |
| --- |

[...] počiva na ideji da se potrošač nalazi u slabijem položaju u odnosu na prodavatelja ili pružatelja kad je riječ o pregovaračkoj snazi i razini informacija [...] (278).

278

Neobvezujuća narav nepoštenih ugovornih odredaba na temelju članka 6. stavka 1.
  obvezno je pravilo
  putem kojeg se Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nastoji stvoriti jednakost i stvarna ravnoteža (279) među ugovornim strankama. Prema riječima Suda (280):

obvezno je pravilo

stvarna ravnoteža

279

280

| [...] Članak 6. stavak 1. Direktive, prema kojem nepoštene odredbe nisu obvezujuće za potrošača, obvezna je odredba kojoj je cilj formalnu ravnotežu koja se ugovorom uspostavlja između prava i obveza stranaka zamijeniti stvarnom ravnotežom kojom se među njima ponovno uspostavlja jednakost. |
| --- |

[...] Članak 6. stavak 1. Direktive, prema kojem nepoštene odredbe nisu obvezujuće za potrošača, obvezna je odredba kojoj je cilj formalnu ravnotežu koja se ugovorom uspostavlja između prava i obveza stranaka zamijeniti stvarnom ravnotežom kojom se među njima ponovno uspostavlja jednakost.

S obzirom na to da je zaštita potrošača od nepoštenih ugovornih odredaba na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima pitanje od
  javnog interesa
  , Sud (281) je u nekoliko navrata naveo da je članak 6. stavak 1. ekvivalentan normama javnog poretka utvrđenima u pravu država članica:

javnog interesa

281

ekvivalentan normama javnog poretka utvrđenima u pravu država članica

| Nadalje, s obzirom na narav i važnost javnog interesa na kojem se zasniva zaštita koja se potrošačima osigurava Direktivom, Sud je naveo da se članak 6. treba smatrati pravnim pravilom istovjetnim nacionalnom pravilu koje unutar nacionalnog pravnog poretka ima isti status kao pravno pravilo javnog poretka [...]. Mora se smatrati da se ta klasifikacija proteže na sve odredbe Direktive koje su bitne za postizanje cilja koji se želi postići člankom 6. |
| --- |

Nadalje, s obzirom na narav i važnost javnog interesa na kojem se zasniva zaštita koja se potrošačima osigurava Direktivom, Sud je naveo da se članak 6. treba smatrati pravnim pravilom istovjetnim nacionalnom pravilu koje unutar nacionalnog pravnog poretka ima isti status kao pravno pravilo javnog poretka [...]. Mora se smatrati da se ta klasifikacija proteže na sve odredbe Direktive koje su bitne za postizanje cilja koji se želi postići člankom 6.

Obvezna ili imperativna narav članka 6. stavka 1. znači da je ta odredba obvezujuća za sve stranke i tijela te se, u načelu, ne može od nje odstupiti. To se potvrđuje u članku 6. stavku 2. u kojem se navodi da potrošači ne mogu izgubiti svoja prava na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima čak i ako je ugovor uređen pravom zemlje koja nije država članica na temelju sporazuma o izboru mjerodavnog prava (282).

282

Imperativna narav članka 6. stavka 1. ukazuje i na to da se potrošači, u načelu, ne mogu odreći te zaštite niti na temelju ugovora (283) niti jednostranom izjavom, bilo izravno ili neizravno. To se svakako primjenjuje prije rješavanja bilo kojeg spora o konkretnim zahtjevima koji se odnose na nepoštenost ugovornih odredaba (284).

potrošači

ne mogu odreći te zaštite

283

284

Materijalnopravne implikacije članka 6. stavka 1. prikazane su u pododjeljcima 4.2, 4.3 i 4.4. O postupovnim jamstvima koja proizlaze iz članka 6. stavka 1. raspravlja se u odjeljku 5. Materijalnopravne posljedice koje proizlaze iz nepoštenosti ugovornih odredaba primjenjuju se neovisno o sudskim postupcima i o tome je li pitanje nepoštenosti ugovornih odredaba istaknuo potrošač ili sud po službenoj dužnosti.

4.2.   Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača”

Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača”

Koncept da nepoštene ugovorne odredbe nisu obvezujuće za potrošača može se na nacionalnoj razini izraziti različitim pravnim konceptima sve dok se ostvaruje zaštita koja se zahtijeva Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Unatoč tome, čini se da bi se željena zaštita najdjelotvornije postigla na temelju nevaljanosti nepoštenih ugovornih odredaba. Sud (285) je naglasio da

nevaljanosti

285

| [...] članak 6. stavak 1. Direktive 93/13 treba tumačiti na način da ugovornu odredbu koja je proglašena nepoštenom valja smatrati, u načelu, kao da nikada nije postojala, tako da ne može imati učinak u odnosu na potrošača. Prema tome, sudsko utvrđenje nepoštenosti takve odredbe mora, u načelu, imati za posljedicu ponovnu uspostavu pravne i činjenične situacije potrošača u kojoj bi se nalazio da navedene odredbe nije bilo. |
| --- |

[...] članak 6. stavak 1. Direktive 93/13 treba tumačiti na način da ugovornu odredbu koja je proglašena nepoštenom valja smatrati, u načelu, kao da nikada nije postojala, tako da ne može imati učinak u odnosu na potrošača. Prema tome, sudsko utvrđenje nepoštenosti takve odredbe mora, u načelu, imati za posljedicu ponovnu uspostavu pravne i činjenične situacije potrošača u kojoj bi se nalazio da navedene odredbe nije bilo.

kao da nikada nije postojala

ne može imati učinak u odnosu na potrošača

Neobvezujuća narav nepoštenih ugovornih odredaba proizlazi izravno iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te ne podrazumijeva prethodno utvrđenje suda ili drugog ovlaštenog tijela o nepoštenosti ili nevaljanosti ugovorne odredbe. Međutim, takvim se izjavama osigurava pravna sigurnost u vezi s (ne)poštenosti predmetne ugovorne odredbe, osobito u slučajevima kada postoje različita stajališta o njezinoj nepoštenosti.

Stoga neobvezujuća priroda ne smije ovisiti o tome je li i kada je potrošač istaknuo nepoštenost predmetne ugovorne odredbe ili osporio njezinu valjanost, kao što je Sud (286) potvrdio navodeći da

286

| [...] članak 6. stavak 1. Direktive treba tumačiti na način da nepoštena ugovorna odredba nije obvezujuća za potrošača te u tom pogledu nije nužno da je potrošač ranije uspješno osporio ovu odredbu. |
| --- |

[...] članak 6. stavak 1. Direktive treba tumačiti na način da nepoštena ugovorna odredba nije obvezujuća za potrošača te u tom pogledu nije nužno da je potrošač ranije uspješno osporio ovu odredbu.

To ujedno znači da se potrošače, u načelu, ne može spriječiti da od prodavatelja robe ili pružatelja usluga zatraže uklanjanje predmetne nepoštene odredbe iz ugovora, da od nacionalnog suda zatraže da se ugovorna odredba proglasi nevažećom ili da ulože prigovor na zahtjeve prodavatelja robe ili pružatelja usluga na temelju nepoštenih ugovornih odredaba zbog eventualno važećih rokova zastare (287). Isto se odnosi na ovlast nacionalnih sudova da po službenoj dužnosti procijene nepoštenost ugovornih odredaba. Sud (288) je naveo da

287

288

| [...] zaštita koja se dodjeljuje potrošačima na temelju Direktive isključuje nacionalnu odredbu koja, u postupku koji je prodavatelj robe ili pružatelj usluga pokrenuo protiv potrošača na temelju ugovora sklopljenog između njih, nacionalnom sudu zabranjuje da, po isteku roka zastare, po službenoj dužnosti ili nakon prigovora koji je uložio, utvrdi nepoštenost ugovorne odredbe. |
| --- |

[...] zaštita koja se dodjeljuje potrošačima na temelju Direktive isključuje nacionalnu odredbu koja, u postupku koji je prodavatelj robe ili pružatelj usluga pokrenuo protiv potrošača na temelju ugovora sklopljenog između njih, nacionalnom sudu zabranjuje da, po isteku roka zastare, po službenoj dužnosti ili nakon prigovora koji je uložio, utvrdi nepoštenost ugovorne odredbe.

Ako nacionalni sud u vezi s pojedinačnim sporom ili kolektivnom tužbom utvrdi da je određena odredba nepoštena, takav nalaz ili izjava primjenjuje se ex tunc. To znači da mora imati učinak od sklapanja ugovora ili od trenutka kada je relevantna odredba uvrštena u ugovor, a ne ex nunc od donošenja presude (289).

ex tunc

ne ex nunc

289

4.3.   Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

U ovom se odjeljku raspravlja o načelu da se nepoštene ugovorne odredbe moraju ukinuti i ne smije ih se revidirati (pododjeljak 4.3.1) te o posebnim okolnostima u kojima se može popuniti praznina u ugovoru do koje je došle zbog uklanjanja nepoštene ugovorne odredbe (pododjeljak 4.3.2).

4.3.1.   Načelo ukidanje nepoštenih ugovornih odredaba i zabrana njihove revizije

Načelo ukidanje nepoštenih ugovornih odredaba i zabrana njihove revizije

Kada na temelju članka 6. stavka 1. nepoštene ugovorne odredbe nisu obvezujuće za potrošača, preostali dio ugovora i dalje je obvezujuć za stranke „ako je u stanju nastaviti važiti i bez tih nepoštenih odredaba”. Sud (290) je nekoliko puta naglasio da je

290

| [...], u skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive 93/13, nacionalni sud pred kojim se vodi postupak u vezi s nepoštenom ugovornom odredbom obvezan samo izuzeti od primjene takvu odredbu kako ona ne bi imala obvezujuće učinke na potrošača, a pritom nije ovlašten izmijeniti njezin sadržaj. Naime, taj ugovor mora nastaviti postojati, u načelu bez ikakve izmjene osim one koja proizlazi iz poništenja navedene odredbe, ako je takav kontinuitet ugovora pravno moguć prema pravilima nacionalnog prava[...] (291). |
| --- |

[...], u skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive 93/13, nacionalni sud pred kojim se vodi postupak u vezi s nepoštenom ugovornom odredbom obvezan samo izuzeti od primjene takvu odredbu kako ona ne bi imala obvezujuće učinke na potrošača, a pritom nije ovlašten izmijeniti njezin sadržaj. Naime, taj ugovor mora nastaviti postojati, u načelu bez ikakve izmjene osim one koja proizlazi iz poništenja navedene odredbe, ako je takav kontinuitet ugovora pravno moguć prema pravilima nacionalnog prava[...] (291).

nacionalni sud

obvezan samo izuzeti od primjene takvu odredbu

a pritom nije ovlašten izmijeniti njezin sadržaj

Naime, taj ugovor mora nastaviti postojati

bez ikakve izmjene osim one koja proizlazi iz poništenja navedene odredbe, ako je takav kontinuitet ugovora pravno moguć

291

To, na primjer, znači da u pogledu odredaba koje se odnose na sankcije nacionalni sudovi ne mogu iznos koji se plaća na temelju ugovorne odredbe smanjiti na prihvatljivu razinu, nego jednostavno moraju u potpunosti odbaciti tu odredbu (292).

292

Revizija nepoštenih ugovornih odredaba zapravo bi značila da će predmetne odredbe ostati djelomično obvezujuće te da će prodavatelji robe ili pružatelji usluga imati određenu korist od uporabe tih odredaba. Time bi se ugrozila djelotvornost članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i uklonio odvraćajući učinak koji se nastoji postići člankom 6. stavkom 1. direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, odnosno time što se nepoštene ugovorne odredbe smatraju neobvezujućima (293). Uklanjanje preventivnog učinka ujedno bi bilo u suprotnosti s ciljem sprečavanja stalne uporabe nepoštenih ugovornih odredaba koji se navodi u članku 7. stavku 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (294).

293

294

Na temelju iste logike nedopušteno je djelomično brisanje nepoštene ugovorne odredbe jer će to izmjenom njezina sadržaja, općenito, biti ekvivalentno reviziji ugovorne odredbe (295).

djelomično brisanje

295

To se može razlikovati samo u slučajevima u kojima je ono što se čini kao jedna „ugovorna odredba” u stvarnosti sastavljeno od različitih ugovornih odredaba u smislu članka 3. stavka 1. To je osobito slučaj kada su u ugovornoj odredbi sadržane dvije odredbe (ili više njih) koje se mogu međusobno odvojiti na način da se jedna od njih može izbrisati, dok su preostale odredbe i dalje jasne i razumljive te se mogu procijeniti na temelju svojih karakteristika.

Sud je dao samo nekoliko naznaka u pogledu kriterija kojima se utvrđuje što čini samu ugovornu odredbu. Razlikuje, na primjer, ugovorne odredbe kojima se utvrđuju temeljne obveze potrošača da zajam otplate u određenoj valuti od odredaba u kojima se utvrđuje mehanizam konverzije valute (296), koje su stoga, po definiciji, zasebne ugovorne odredbe. Isto se odnosi na odredbe kojima se utvrđuju iznos koji plaća potrošač i mehanizam za promjenu cijena u dugoročnim ugovornim odnosima (297).

296

297

Sud (298) ujedno razlikuje odredbu kojom se utvrđuje redovna kamatna stopa koja se plaća za hipotekarni zajam od odredbe o zateznim kamatama, čak i ako je posljednja definirana kao dodatak na redovnu kamatnu stopu. Nakon što je utvrdio različitu funkciju redovne kamate i zatezne kamate, Sud je objasnio da

298

| „[...] to se primjenjuje bez obzira na tekst ugovorne odredbe kojom se utvrđuje zatezna kamata i odredbe kojom se utvrđuje redovna kamata. Primjenjuje se ne samo u slučaju kada se zatezna kamata utvrđuje neovisno o redovnoj kamati, u zasebnoj ugovornoj odredbi, nego i u slučaju kada se redovna kamata utvrđuje u obliku povećanja redovne kamate za određeni broj postotnih bodova. Budući da se u potonjem slučaju nepoštena odredba sastoji od tog povećanja, na temelju Direktive 93/13 zahtijeva se jedino poništenje tog povećanja.” |
| --- |

„[...] to se primjenjuje bez obzira na tekst ugovorne odredbe kojom se utvrđuje zatezna kamata i odredbe kojom se utvrđuje redovna kamata. Primjenjuje se ne samo u slučaju kada se zatezna kamata utvrđuje neovisno o redovnoj kamati, u zasebnoj ugovornoj odredbi, nego i u slučaju kada se redovna kamata utvrđuje u obliku povećanja redovne kamate za određeni broj postotnih bodova. Budući da se u potonjem slučaju nepoštena odredba sastoji od tog povećanja, na temelju Direktive 93/13 zahtijeva se jedino poništenje tog povećanja.”

Kad je riječ o djelomičnom brisanju, Sud nije naznačio je li pravilo o poništenju dijelova ugovora (blue pencil doctrine), koje je primijenio, na primjer, njemački vrhovni sud, u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (299). Na temelju tog pravila radi se razlika između nedopuštene revizije (300) ugovorne odredbe i dopuštenog brisanja nepoštene odredbe sadržane u ugovornoj odredbi ako se preostali sadržaj odredbe može primjenjivati bez daljnjih intervencija. Međutim, Sud je donio odluku da se, u pogledu odredbe u ugovoru o hipotekarnom kreditu kojom se banki omogućuje poziv na otplatu cijelog zajma nakon što potrošač nije platio jednu mjesečnu ratu, obveza prijevremenog dospijeća ne može odvojiti od uvjeta (samo) jedne neplaćene rate a da se ne izmijeni sadržaj tih odredaba. Stoga u tom slučaju odredbu nije bilo moguće odvojiti.

blue pencil doctrine

299

300

ne može odvojiti

sadržaj

Ukratko,

| — | za odvojivost ugovornih odredaba važan je sadržaj ili funkcija određene odredbe, a ne način na koji su predstavljene u predmetnog ugovoru te da |
| --- | --- |

—

za odvojivost ugovornih odredaba važan je sadržaj ili funkcija određene odredbe, a ne način na koji su predstavljene u predmetnog ugovoru te da

| — | djelomično brisanje nije moguće u slučaju kada je ugovorna odredba povezana na način da bi brisanje jednog dijela utjecalo na sadržaj preostale ugovorne odredbe. |
| --- | --- |

—

djelomično brisanje nije moguće u slučaju kada je ugovorna odredba povezana na način da bi brisanje jednog dijela utjecalo na sadržaj preostale ugovorne odredbe.

S tim u vezi nije isključeno da jedan stavak/broj u ugovoru sadržava više od jedne ugovorne odredbe u smislu članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. S druge strane, moguće je da dva stavka/broja ili čak dvije odredbe u pogledu njihova sadržaja u različitim dokumentima čine jednu ugovornu odredbu.

Načelo da nacionalni sudovi ne smiju revidirati nepoštene ugovorne odredbe primjenjuje se neovisno o tome je li se potrošač pozvao na nepoštenost ili se ona razmatra po službenoj dužnosti.

Međutim, to načelo ne utječe na pravo stranaka da na temelju svoje ugovorne slobode nepoštenu ugovornu odredbu izmijene ili zamijene novom. Ako se nova odredba smatra ugovornom odredbom u smislu članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, bit će ju potrebno procijeniti na temelju njezinih karakteristika u skladu s člancima 3., 4. i 5. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Istodobno se izmjenom ili zamjenom nepoštene ugovorne odredbe, u načelu, ne mogu ukloniti prava potrošača koja proizlaze iz neobvezujuće prirode izmijenjene/zamijenjene odredbe, kao što je podnošenje zahtjeva za povrat iznosa (301). Sud može dodatno pojasniti ta pitanja u odnosu na takozvane ugovore o obnovi (302).

301

302

Načelo da nepoštene ugovorne odredbe treba jednostavno ukloniti iz ugovora, dok preostali dio ugovora ostaje obvezujuć, ne predstavlja poteškoće u slučajevima kada se ugovor može izvršiti bez nepoštenih ugovornih odredaba. Na primjer, to može biti slučaj kad je riječ o ugovornim sankcijama kao što su zatezne kamate (303), odredbe kojima se ograničava odgovornost trgovca za neodgovarajuće postupanje, ili odredbe o izboru prava, nadležnosti ili arbitraži. U odjeljku 4.3.2. raspravlja se o slučajevima u kojima je to ipak nešto složenije.

303

4.3.2.   Iznimka: Popunjavanje praznina u ugovoru radi sprečavanja njegove ništetnosti

Iznimka: Popunjavanje praznina u ugovoru radi sprečavanja njegove ništetnosti

Na temelju članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, preostali dio ugovora i dalje će se primjenjivati ako je ugovor „u stanju nastaviti važiti i bez tih nepoštenih odredaba”.

Potrebna je „pravna procjena na temelju važećeg nacionalnog prava” (304) kako bi se utvrdilo je li ugovor u stanju važiti bez nepoštene odredbe. To podrazumijeva i pojedinačnu analizu o tome može li se ugovor, u pravnom ili tehničkom smislu, izvršiti bez nepoštene ugovorne odredbe. Stoga se procjena ne smije temeljiti samo na razmatranjima koja su isključivo ekonomske prirode. Preispitivanje je li ugovor u stanju važiti bez nepoštene odredbe mora biti objektivno, tj. ne smije se temeljiti na interesu samo jedne stranke (305). To znači da ne smije biti važno bi li prodavatelj robe ili pružatelj usluga sklopio ugovor bez nepoštene odredbe ili bi zbog brisanja te odredbe ugovor bio manje privlačan s ekonomskog stajališta.

304

objektivno

305

Ugovor se ne može izvršiti, tj. „nastaviti postojati”, ako je odredba kojom se utvrđuje njegov glavni predmet ili odredba koja je ključna za izračun naknade koju potrošač treba platiti uklonjena (306). To se, na primjer, odnosi na određivanje valute u kojoj je potrebno vratiti zajam (307) ili na odredbu kojom se utvrđuje tečaj za obračun otplate zajma u stranoj valuti (308).

306

307

308

Istodobno je potrebno uzeti u obzir činjenicu da se člankom 6. stavkom 1. nastoji uspostaviti ravnoteža između stranaka uklanjanjem nepoštenih odredaba iz ugovora uz očuvanje valjanosti ugovora u cjelini, a ne utvrditi nevaljanost svih ugovora koji sadržavaju nepoštene odredbe (309). Međutim, države članice mogu predvidjeti da se ugovor koji sadržava nepoštene odredbe može smatrati nevaljanim u cjelini ako se time jamči bolja zaštita potrošača (310).

309

310

Ništavost ugovora može imati negativne posljedice na potrošača, na primjer, obvezu trenutačne otplate cjelokupnog zajma, a ne dogovorenih rata, što može biti suprotno zaštiti na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Stoga je Sud (311) prepoznao da, u iznimnim slučajevima, u određenim okolnostima, nacionalni sudovi mogu nepoštenu ugovornu odredbu zamijeniti dispozitivnom odredbom nacionalnog prava kako bi se izbjegla ništetnost ugovora. Sud je u odnosu na slučaj u kojem je primjenom dispozitivne odredbe izbjegnuta ništetnost ugovora o zajmu indeksiranog u stranoj valuti koja proizlazi iz nepoštenosti mehanizma konverzije valute naveo sljedeće:

311

| 80. | Unatoč tome, iz ovoga ne proizlazi da je u situaciji kao što je ona u glavnom postupku protivno članku 6. stavku 1. Direktive 93/13 ako nacionalni sudac na temelju načelâ ugovornog prava ukloni nepoštenu odredbu zamjenjujući je dispozitivnom odredbom nacionalnog prava. |
| --- | --- |

80.

Unatoč tome, iz ovoga ne proizlazi da je u situaciji kao što je ona u glavnom postupku protivno članku 6. stavku 1. Direktive 93/13 ako nacionalni sudac na temelju načelâ ugovornog prava ukloni nepoštenu odredbu zamjenjujući je dispozitivnom odredbom nacionalnog prava.

| 81. | Dapače, zamjena nepoštene odredbe takvom odredbom za koju se, kako proizlazi iz trinaeste uvodne izjave Direktive 93/13, pretpostavlja da ne sadrži nepoštene odredbe potpuno je opravdana s obzirom na cilj Direktive 93/13 jer se njome postiže to da se ugovor može održati na snazi unatoč uklanjanju odredbe III/2. tako da on i dalje obvezuje stranke. |
| --- | --- |

81.

Dapače, zamjena nepoštene odredbe takvom odredbom za koju se, kako proizlazi iz trinaeste uvodne izjave Direktive 93/13, pretpostavlja da ne sadrži nepoštene odredbe potpuno je opravdana s obzirom na cilj Direktive 93/13 jer se njome postiže to da se ugovor može održati na snazi unatoč uklanjanju odredbe III/2. tako da on i dalje obvezuje stranke.

Sud je nadalje pojasnio da bi „osobito štetne posljedice” ništetnosti ugovora za potrošača mogle ugroziti željenu preventivnu funkciju uklanjanja nepoštene ugovorne odredbe (312).

312

Stoga bi nacionalni sudovi, u skladu s dosadašnjom sudskom praksom (313), prije zamjene nepoštenih ugovornih odredaba „dispozitivnim pravilima nacionalnog prava” trebali procijeniti

313

| — | hoće li uklanjanje nepoštenih ugovornih odredaba u suprotnome objektivno dovesti do ništetnosti cjelokupnog ugovora |
| --- | --- |

—

hoće li uklanjanje nepoštenih ugovornih odredaba u suprotnome objektivno dovesti do ništetnosti cjelokupnog ugovora

objektivno

| — | i ima li to osobito štetne posljedice za potrošača (314) u svjetlu svih relevantnih odredaba nacionalnog prava, uključujući postupovna pravila (315). |
| --- | --- |

—

i ima li to osobito štetne posljedice za potrošača (314) u svjetlu svih relevantnih odredaba nacionalnog prava, uključujući postupovna pravila (315).

osobito štetne posljedice

314

315

Pojam „dispozitivna odredba nacionalnog prava” niti se definira niti upotrebljava u Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. U različitom se kontekstu odnosi na propise „koji se u skladu sa zakonom primjenjuju na ugovorne stranke ako nisu utvrđena nikakva drukčija rješenja”. U ovoj se kvazidefiniciji odražava ono što se općenito podrazumijeva kao funkcija dispozitivne odredbe te Sud, kad upotrebljava ovu odredbu u odnosu na članak 6. stavak 1., doista upućuje na uvodnu izjavu 13. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (316).

dispozitivna odredba nacionalnog prava

koji se u skladu sa zakonom primjenjuju na ugovorne stranke ako nisu utvrđena nikakva drukčija rješenja

316

Sud bi mogao dodatno proširiti tumačenje pojma „dispozitivna odredba nacionalnog prava”. Mogao bi, na primjer, pojasniti odnosi li se isključivo na odredbe kojima se konkretno uređuju prava i obveze stranaka u ugovoru ili njome mogu obuhvatiti i opće odredbe ugovornog prava (317) U slučaju kada se općim odredbama omogućuje kreativna prilagodba ugovora, postavlja se pitanje je li to, u stvari, ekvivalentno nedopuštenoj „reviziji” relevantnih ugovornih odredaba (318).

317

318

Sud (319) je naznačio da se, u posebnim okolnostima, zakonske odredbe koje služe kao model ili referentna vrijednost za ugovorne odredbe, ali koje se tehnički ne smatraju dispozitivnim odredbama, mogu upotrijebiti za zamjenu nepoštene ugovorne odredbe kako bi se spriječila ništetnost ugovora.

319

u posebnim okolnostima

Sud bi mogao također razjasniti mogu li, u izrazito posebnim okolnostima, biti dopušteni drugi oblici popunjavanja praznina koje su nastale zbog nepoštene ugovorne odredbe (320).

320

Pri procjeni osobito štetnih posljedica za potrošače, nacionalni sudovi moraju uzeti u obzir interese potrošača u trenutku kada je pitanje postavljeno nacionalnom sudu (321) U slučajevima kada je nakon uklanjanja nepoštene ugovorne odredbe s pravnog gledišta nemoguće nastaviti s ugovorom i kada bi se nastavak ugovora protivio interesima potrošača, Sud je naveo da nacionalni sudovi ne smiju održati ugovor valjanim (322). U takvim slučajevima nacionalni sudovi ne smiju spriječiti oslanjanje potrošača na ništetnost ugovora na temelju članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (323).

osobito štetnih posljedica za potrošače,

interese potrošača

321

i kada bi se nastavak ugovora protivio interesima potrošača

322

323

Sud još nije donio izričitu odluku (324) o tome trebaju li nacionalni sudovi interes potrošača za ništetnost ugovora odrediti isključivo na temelju objektivnih kriterija ili na temelju sklonosti potrošača kako je navedena u postupcima. Međutim, postoje dobri argumenti u korist poštovanja sklonosti potrošača, uzimajući u obzir da potrošač može u sudskom postupku čak tražiti primjenu nepoštene odredbe (325).

324

325

4.3.3.   Primjena dispozitivnih odredaba u ostalim predmetima

Primjena dispozitivnih odredaba u ostalim predmetima

Sud nije donio izričitu odluku o tome mogu li se dispozitivne odredbe nacionalnog prava primjenjivati u slučaju kada brisanje ugovorne odredbe ne dovodi do ništetnosti ugovora, kao što su odredbe o sankcijama, ali kada se time ne podrazumijeva revizija nepoštene odredbe od strane suda. Sud (326) je donio odluku da je pristup nacionalnog vrhovnog suda, koji nakon uklanjanja nepoštene odredbe o zateznim kamatama iz ugovora nije primijenio zakonsku zateznu kamatu, u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Međutim, Sud nije naveo da je takav ishod bio nužan na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Unatoč tomu, sudska praksa iz točke 4.3.2. može upućivati da je primjena dispozitivnih odredaba moguća samo u slučaju kada bi se ugovor inače smatrao ništetnim.

326

4.3.4.   Mogućnost primjene nepoštenih ugovornih odredaba unatoč njihovoj nepoštenosti? (327)

Mogućnost primjene nepoštenih ugovornih odredaba unatoč njihovoj nepoštenosti?

327

Sud (328) je smatrao da u slučajevima kada je ugovor u stanju važiti bez nepoštene odredbe (329) i nakon što je sudac obavijestio potrošača o nepoštenosti i neobvezujućoj prirodi nepoštene ugovorne odredbe potrošač može donijeti odluku da se neće osloniti na tu zaštitu te se stoga ugovorna odredba primjenjuje.

328

329

4.4.   Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama

Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama

Još je jedna posljedica neobvezujuće prirode nepoštenih ugovornih odredaba to što u slučaju kada su potrošači izvršili plaćanje na temelju nepoštenih ugovornih odredaba, oni moraju imati pravo na nadoknadu tih plaćanja (330):

330

| 62. | Iz toga proizlazi da obveza nacionalnog suda da izuzme iz primjene nepoštenu ugovornu odredbu kojom se nalaže plaćanje iznosa za koje se uspostavilo da je neosnovano ima, u načelu, odgovarajući restitucijski učinak u odnosu na te iznose. |
| --- | --- |

62.

Iz toga proizlazi da obveza nacionalnog suda da izuzme iz primjene nepoštenu ugovornu odredbu kojom se nalaže plaćanje iznosa za koje se uspostavilo da je neosnovano ima, u načelu, odgovarajući restitucijski učinak u odnosu na te iznose.

| 63. | Naime, nepostojanje takvog restitucijskog učinka može dovesti u pitanje preventivni učinak koji se člankom 6. stavkom 1. Direktive 93/13, u vezi s njezinim člankom 7. stavkom 1., želi pridati utvrđenju nepoštenosti odredaba sadržanih u ugovorima koje je prodavatelj robe odnosno pružatelj usluge sklopio s potrošačima. |
| --- | --- |

63.

Naime, nepostojanje takvog restitucijskog učinka može dovesti u pitanje preventivni učinak koji se člankom 6. stavkom 1. Direktive 93/13, u vezi s njezinim člankom 7. stavkom 1., želi pridati utvrđenju nepoštenosti odredaba sadržanih u ugovorima koje je prodavatelj robe odnosno pružatelj usluge sklopio s potrošačima.

Takav restitucijski učinak može biti ograničen samo odredbama koje se odnose na pravnu sigurnost, osobito pravomoćnost i razumni rok za zastaru (331). Države članice, uključujući nacionalne zakonodavce i sudove, ne smiju ograničiti vremenski učinak utvrđenja da je predmetna ugovorna odredba nepoštena (332) te time, na primjer, isključiti zahtjeve za povrat iznosa za vrijeme prije tog utvrđenja (333):

restitucijski učinak

331

332

333

| Članak 6. stavak 1. Direktive Vijeća 93/13/EEZ [...] treba tumačiti na način da mu se protivi nacionalna sudska praksa kojom se vremenski ograničavaju restitucijski učinci vezani za sudsko utvrđenje nepoštenosti, u smislu članka 3. stavka 1. te direktive, odredbe sadržane u ugovoru koji je prodavatelj robe odnosno pružatelj usluge sklopio s potrošačem, samo na iznose koji su neosnovano plaćeni na temelju te odredbe nakon donošenja odluke kojom je sudskim putem utvrđena ta nepoštenost. |
| --- |

Članak 6. stavak 1. Direktive Vijeća 93/13/EEZ [...] treba tumačiti na način da mu se protivi nacionalna sudska praksa kojom se vremenski ograničavaju restitucijski učinci vezani za sudsko utvrđenje nepoštenosti, u smislu članka 3. stavka 1. te direktive, odredbe sadržane u ugovoru koji je prodavatelj robe odnosno pružatelj usluge sklopio s potrošačem, samo na iznose koji su neosnovano plaćeni na temelju te odredbe nakon donošenja odluke kojom je sudskim putem utvrđena ta nepoštenost.

S tim je u vezi Sud podsjetio da samo Sud može, u svjetlu temeljnog zahtjeva opće i jedinstvene prirode prava EU-a, odlučivati o vremenskim ograničenjima koja se primjenjuju na njegovo tumačenje pravila prava EU-a (334). Nacionalni sudovi moraju tumačenje pravila prava EU-a koje je dao Sud primjenjivati i na pravne odnose koji proizlaze iz presude Suda i utvrđuju se prije te presude jer se njegovim tumačenjem utvrđuje na koji se način odgovarajuće pravilo mora ili treba razumjeti i primjenjivati od trenutka njegova stupanja na snagu (335). Stoga Sud može u primjeni općeg načela pravne sigurnosti ograničiti vremenski učinak svojih presuda u „potpuno iznimnim slučajevima” ako su zadovoljena dva kumulativna učinka: i. predmetni sudionici na tržištu djelovali su na temelju načela o dobroj vjeri i ii. postoji rizik od ozbiljnih poteškoća zbog „retroaktivne” primjene sudske prakse Suda (336).

334

335

336

5.   PRAVNI LIJEKOVI I POSTUPOVNA JAMSTVA KOJA SE ZAHTIJEVAJU ČLANKOM 6. STAVKOM 1. I ČLANKOM 7. STAVKOM 1. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA

PRAVNI LIJEKOVI I POSTUPOVNA JAMSTVA KOJA SE ZAHTIJEVAJU ČLANKOM 6. STAVKOM 1. I ČLANKOM 7. STAVKOM 1. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA

5.1.   Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| Članak 6.









  1. | Države članice utvrđuju da u ugovoru koji je prodavatelj robe ili pružatelj usluge sklopio s potrošačem prema nacionalnom pravu nepoštene odredbe nisu obvezujuće za potrošača, a da ugovor u tim uvjetima i dalje obvezuje stranke ako je u stanju nastaviti važiti i bez tih nepoštenih odredaba.
  [...] |
| --- | --- |

Članak 6.

Članak 6.

1.

Države članice utvrđuju da u ugovoru koji je prodavatelj robe ili pružatelj usluge sklopio s potrošačem prema nacionalnom pravu nepoštene odredbe nisu obvezujuće za potrošača, a da ugovor u tim uvjetima i dalje obvezuje stranke ako je u stanju nastaviti važiti i bez tih nepoštenih odredaba.

[...]

Članak 7.

Članak 7.

| 1. | U interesu potrošača i tržišnih konkurenata države članice osiguravaju da postoje primjerena i djelotvorna sredstva za sprečavanje stalnog korištenja nepoštenih odredaba u ugovorima koji prodavatelji robe i pružatelji usluga sklapaju s potrošačima.
  [...] |
| --- | --- |

1.

U interesu potrošača i tržišnih konkurenata države članice osiguravaju da postoje primjerena i djelotvorna sredstva za sprečavanje stalnog korištenja nepoštenih odredaba u ugovorima koji prodavatelji robe i pružatelji usluga sklapaju s potrošačima.

[...]

Članak 47. Povelje o temeljnim pravima

Članak 47. Povelje o temeljnim pravima

Pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje

Pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje

Svatko čija su prava i slobode zajamčeni pravom Unije povrijeđeni ima pravo na djelotvoran pravni lijek pred sudom, u skladu s uvjetima utvrđenima ovim člankom.

[...]

Članak 6. stavak 1. i članak 7. stavak 1. odredbe su Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima kojima se utvrđuje na koji se način treba potrošače zaštititi od nepoštenih ugovornih odredaba te se ne međusobno nadopunjuju (337).

337

Implikacije neobvezujuće prirode nepoštenih ugovornih odredaba za prava i obveze stranaka navedene su u prethodnom odjeljku 4. U ovom se odjeljku raspravlja o implikacijama članka 6. stavka 1., u vezi s člankom 7. stavkom 1. i načelima ekvivalentnosti i djelotvornosti, za postupovna pravila te ovlasti i obveze nacionalnih sudova.

ekvivalentnosti

djelotvornosti

U članku 7. stavku 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, osobito u pogledu nepoštenih ugovornih odredaba, odražava se opće pravo na djelotvoran pravni lijek protiv kršenja prava i sloboda zajamčenih pravom EU-a iz članka 47. Povelje o temeljnim pravima EU-a (338).

338

Budući da u članku 6. stavku 1. i članku 7. stavku 1. nisu sadržana posebna postupovna pravila, njihovi se ciljevi mogu ostvariti samo ako nacionalna postupovna pravila pridonose njihovu ostvarenju te ako se njima ne stvaraju neopravdane prepreke potrošačima kako bi se oslonili na zaštitu koja im se dodjeljuje Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

U nedostatku usklađenosti postupovnih pravila u instrumentu prava EU-a, Sud je istaknuo postupovnu autonomiju država članica (339), ali i njihovu odgovornost da zajamče djelotvornu zaštitu prava koja proizlaze iz prava EU-a (340). Sud je utvrdio da u mjeri u kojoj postupovna pravila država članica utječu na primjenu prava utvrđenih pravom EU-a, ta pravila moraju biti u skladu s načelima ekvivalentnosti i djelotvornosti (341). Naveo je da se tim načelima izražava opća obveza država članica da osiguraju sudsku zaštitu prava pojedinaca uživaju na temelju prava EU-a (342).

postupovnu autonomiju

339

340

ekvivalentnosti

djelotvornosti

341

342

Ekvivalentnost
  znači da postupovna pravila čija je svrha osigurati zaštitu prava koja se izvode iz prava EU-a ne smiju biti nepovoljnija od onih koja se odnose na slična prava u nacionalnom pravu (343) ili slična pravna sredstva u nacionalnom pravu (344).

Ekvivalentnost

343

344

Djelotvornost
  podrazumijeva da se nacionalnim postupovnim pravilima ne smije činiti nemogućim, praktično ili u praksi (345), ili pretjerano teškim ostvarivanje prava dodijeljenih potrošačima pravom EU-a (346).

Djelotvornost

345

346

Sud je značenja ekvivalentnosti i djelotvornosti opisao kako slijedi (347):

ekvivalentnosti

djelotvornosti

347

| U nedostatku pravila Zajednice kojima se uređuje to pitanje, nacionalni pravni sustav svake države članice mora odrediti nadležne sudove te odrediti detaljna postupovna pravila kojima se uređuju pravna sredstva za zaštitu prava pravnih subjekata koja proizlaze iz izravnog učinka prava Zajednice. Međutim, takva pravila ne smiju biti nepovoljnija od onih kojima se uređuju slična pravna sredstva niti se njima ne smije čini nemogućim ili pretjerano teškim ostvarivanje prava dodijeljenih pravom Zajednice [...]. |
| --- |

U nedostatku pravila Zajednice kojima se uređuje to pitanje, nacionalni pravni sustav svake države članice mora odrediti nadležne sudove te odrediti detaljna postupovna pravila kojima se uređuju pravna sredstva za zaštitu prava pravnih subjekata koja proizlaze iz izravnog učinka prava Zajednice. Međutim, takva pravila ne smiju biti nepovoljnija od onih kojima se uređuju slična pravna sredstva niti se njima ne smije čini nemogućim ili pretjerano teškim ostvarivanje prava dodijeljenih pravom Zajednice [...].

Sud je ova načela dodatno razradio u pogledu potrošačkog prava te osobito Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, na temelju određenog broja posebnih postupovnih zahtjeva kako bi se i u stvarnim sudskim postupcima osigurala djelotvorna zaštita potrošača od nepoštenih ugovornih odredaba.

Ovisno o okolnostima predmeta i pitanjima suda koji je uputio zahtjev, Sud je te zahtjeve temeljio na:

| — | djelotvornosti (348) neobvezujuće prirode nepoštenih ugovornih odredaba na temelju članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, |
| --- | --- |

—

djelotvornosti (348) neobvezujuće prirode nepoštenih ugovornih odredaba na temelju članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima,

djelotvornosti

348

| — | zahtjevu za primjerenim i djelotvornim sredstvima za sprečavanje stalne primjene nepoštenih ugovornih odredaba na temelju članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (349), |
| --- | --- |

—

zahtjevu za primjerenim i djelotvornim sredstvima za sprečavanje stalne primjene nepoštenih ugovornih odredaba na temelju članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (349),

349

| — | temeljnom pravu na djelotvoran pravni lijek u skladu s člankom 47. Povelje (350), |
| --- | --- |

—

temeljnom pravu na djelotvoran pravni lijek u skladu s člankom 47. Povelje (350),

350

| — | kao i na načelu ekvivalentnosti, ovisno o važećem nacionalnom pravu (351). |
| --- | --- |

—

kao i na načelu ekvivalentnosti, ovisno o važećem nacionalnom pravu (351).

351

Sud članak 7. stavak 1., čemu ponekad ide u prilog članak 47. Povelje, i djelotvornost navodi kao gotovo zamjenjive pojmove koji su pravni izvor jamstava povezanih s djelotvornosti postupovne zaštite od nepoštenih ugovornih odredaba (352).

djelotvornost

352

Postupovni zahtjevi s jedne se strane odnose na pravne lijekove i postupovna prava dostupna potrošačima, a s druge strane na obveze nacionalnih sudova. Općenito uključuju sljedeća načela:

| — | potrošači moraju imati na raspolaganju djelotvorne pravne lijekove kako bi otvorili pitanje nepoštenosti relevantnih ugovornih odredaba i |
| --- | --- |

—

potrošači moraju imati na raspolaganju djelotvorne pravne lijekove kako bi otvorili pitanje nepoštenosti relevantnih ugovornih odredaba i

| — | nacionalni sudovi obvezni su procijeniti nepoštenost ugovornih odredaba po službenoj dužnosti. |
| --- | --- |

—

nacionalni sudovi obvezni su procijeniti nepoštenost ugovornih odredaba po službenoj dužnosti.

Sud je ta postupovna jamstva dodatno razradio u svjetlu posebnih vrsta postupaka i postupovnih situacija, kao što su redovni građanski postupci (353), žalbeni postupci (354), presude zbog izostanka (355), tužbe za poništenje arbitražnog pravorijeka (356), izvršenje arbitražne odluke (357), postupci za izdavanje sudskog naloga (358), različite vrste postupaka platnog naloga (359), ovršni postupci na temelju hipoteke (360), dobrovoljne dražbe (361) i stečajni postupci (362). Od Suda je zatraženo i razmatranje odnosa između Uredbe (EZ) br. 1896/2006 (363) o uvođenju postupka za europski platni nalog i postupovnih jamstava na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (364).

353

354

355

356

357

358

359

360

361

362

363

364

Iako se većina prethodnih odluka odnosila na predmete u kojima su potrošači bili u svojstvu tuženika ili dužnika (365) Sud je ta načela primijenio i na postupke u kojem je potrošač zahtijevao da se ugovorna odredba proglasi nevaljanom.

365

Iako je pri procjeni usklađenosti posebnih odredaba s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima potrebno uzeti u obzir kontekst i posebnosti svih vrsta postupaka, standardi i testovi koje je uspostavio Sud primjenjuju se na sve vrste postupaka.

standardi i testovi koje je uspostavio Sud primjenjuju se na sve vrste postupaka

Sud je nekoliko puta naglasio (366) da postupci kojima se vjerovnicima daje mogućnost bržeg izvršenja potraživanja na temelju naloga za izvršenje koji nisu presude dobivene na temelju spora o meritumu i koji ne podrazumijevaju meritorne provjere nacionalnih sudova ili podrazumijevaju samo ograničene meritorne provjere, ne smiju potrošače lišiti njihovog prava na odgovarajuću zaštitu od nepoštenih ugovornih odredaba. To znači da posebna vrsta postupka koju prodavatelj robe ili pružatelj usluga odabere, ili koja se u suprotnome primjenjuje, ne smije smanjiti temeljna postupovna jamstva koja se na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima zahtijevaju radi dobrobiti potrošača. Prema riječima Suda (367):

366

posebna vrsta postupka koju prodavatelj robe ili pružatelj usluga odabere, ili koja se u suprotnome primjenjuje, ne smije smanjiti temeljna postupovna jamstva koja se na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima zahtijevaju radi dobrobiti potrošača

367

| „[...] posebne značajke sudskih postupaka ne smiju predstavljati čimbenik koji može utjecati na pravnu zaštitu koju potrošači uživaju na temelju odredaba Direktive 93/13.” |
| --- |

„[...] posebne značajke sudskih postupaka ne smiju predstavljati čimbenik koji može utjecati na pravnu zaštitu koju potrošači uživaju na temelju odredaba Direktive 93/13.”

Istodobno je nužno, u odnosu na načelo djelotvornosti (368), u potpunosti i u odgovarajućem kontekstu promotriti nacionalna postupovna pravila. Sud (369) je to izrazio na sljedeći način:

nužno

načelo djelotvornosti

368

u potpunosti i u odgovarajućem kontekstu promotriti nacionalna postupovna pravila

369

| 43. | [...] što se tiče načela djelotvornosti, Sud je već presudio da se svaki slučaj u kojem se postavlja pitanje čini li nacionalna postupovna odredba nemogućom ili pretjerano teškom primjenu prava Unije mora analizirati uzimajući u obzir mjesto te odredbe u cjelokupnom postupku, njegovo odvijanje i posebnosti pred različitim nacionalnim tijelima [...]. |
| --- | --- |

43.

[...] što se tiče načela djelotvornosti, Sud je već presudio da se svaki slučaj u kojem se postavlja pitanje čini li nacionalna postupovna odredba nemogućom ili pretjerano teškom primjenu prava Unije mora analizirati uzimajući u obzir mjesto te odredbe u cjelokupnom postupku, njegovo odvijanje i posebnosti pred različitim nacionalnim tijelima [...].

| 44. | U tom pogledu valja, ovisno o slučaju, uzeti u obzir načela na kojima se temelji nacionalni pravosudni sustav, kao što su zaštita prava obrane, načelo pravne sigurnosti i nesmetano odvijanje postupka [...]. |
| --- | --- |

44.

U tom pogledu valja, ovisno o slučaju, uzeti u obzir načela na kojima se temelji nacionalni pravosudni sustav, kao što su zaštita prava obrane, načelo pravne sigurnosti i nesmetano odvijanje postupka [...].

To znači da je potrebno uzeti u obzir zaštitu od nepoštenih ugovornih odredaba u različitim fazama postupaka, koja se osigurava nacionalnim pravilima, na primjer u fazi prije izdavanja platnog naloga ili u fazi izvršenja ili opozicije (370) ili u vezi s pravnim lijekovima protiv ovrhe na temelju hipoteke koja se temelji na javnobilježničkoj ispravi (371).

370

371

Nacionalni sudovi obvezni su ova postupovna jamstva primjenjivati i u slučaju kada bi se nacionalnim odredbama to sprečavalo te stoga moraju zanemariti sudsku praksu nacionalnih vrhovnih sudova u mjeri u kojoj nije u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima prema tumačenju Suda (372).

372

Sva postupovna jamstva koja proizlaze iz prava EU-a primjenjuju se na predmete koji uključuju nepoštene ugovorne odredbe, čak i ako nisu izričito navedeni u ovoj Obavijesti. To uključuje i postupovna prava navedena u članku 47. Povelje, uključujući pravo na pošteno suđenje (373) i ravnopravnost stranaka (374). Na temelju samog načela djelotvorne pravne zaštite potrošačima se ne dodjeljuje pravo na dvostupanjsko sudovanje (375) za procjenu ugovornih odredaba. Međutim, to se pravo može temeljiti na članku 7. stavku 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u vezi s načelom ravnopravnosti stranaka, koje se jamči na temelju članka 47. Povelje, prema kojem, u istom postupku, prodavatelji robe ili pružatelji usluga imaju pravo uložiti prigovor na odluku u vezi s nepoštenosti ugovornih odredaba (376).

373

374

375

376

5.2.   Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba (377)

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

377

5.2.1.   Povezanost s člankom 6. stavkom 1. i člankom 7. stavkom 1.

Povezanost s člankom 6. stavkom 1. i člankom 7. stavkom 1.

Kako bi se ispravio strukturno podređeniji položaj potrošača, koji možda nisu svjesni svojih prava te stoga možda neće postaviti pitanje u pogledu nepoštenosti ugovornih odredaba, nacionalni sudovi, kao neutralna instanca, imaju aktivnu ulogu u postupcima koji se odnose na nepoštene ugovorne odredbe. Sud je od donošenja presude od 4. lipnja 2009. (378) dosljedno smatrao da je
  obveza nacionalnih sudova po službenoj dužnosti procijeniti nepoštene ugovorne odredbe, tj. čak i ako potrošač ne postaviti pitanje nepoštenosti ugovornih odredaba:

378

obveza

| 1. | Članak 6. stavak 1. Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima treba tumačiti na način da nepoštena ugovorna odredba nije obvezujuća za potrošača te u tom pogledu nije nužno da je potrošač ranije uspješno osporio ovu odredbu. |
| --- | --- |

1.

Članak 6. stavak 1. Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima treba tumačiti na način da nepoštena ugovorna odredba nije obvezujuća za potrošača te u tom pogledu nije nužno da je potrošač ranije uspješno osporio ovu odredbu.

| 2. | Nacionalni sud obvezan je ispitati, po službenoj dužnosti, nepoštenost ugovorne odredbe kada ima dostupne pravne i činjenične elemente potrebne za to. Ako smatra da je određena ugovorna odredba nepoštena, ne smije je primijeniti, osim ako se potrošač tome protivi. Ta je obveza povjerena nacionalnom sudu i pri utvrđivanju svoje mjesne nadležnosti. |
| --- | --- |

2.

Nacionalni sud obvezan je ispitati, po službenoj dužnosti, nepoštenost ugovorne odredbe kada ima dostupne pravne i činjenične elemente potrebne za to. Ako smatra da je određena ugovorna odredba nepoštena, ne smije je primijeniti, osim ako se potrošač tome protivi. Ta je obveza povjerena nacionalnom sudu i pri utvrđivanju svoje mjesne nadležnosti.

Sud je nekoliko puta potvrdio taj zahtjev (379):

379

| [...] Sud je već u više navrata odlučio da je nacionalni sudac dužan po službenoj dužnosti procijeniti nepošteni karakter ugovorne odredbe koja ulazi u područje primjene Direktive 93/13 i time ispraviti neravnotežu između potrošača i prodavatelja ili pružatelja čim raspolaže potrebnim pravnim i činjeničnim elementima [...] (380). |
| --- |

[...] Sud je već u više navrata odlučio da je nacionalni sudac dužan po službenoj dužnosti procijeniti nepošteni karakter ugovorne odredbe koja ulazi u područje primjene Direktive 93/13 i time ispraviti neravnotežu između potrošača i prodavatelja ili pružatelja čim raspolaže potrebnim pravnim i činjeničnim elementima [...] (380).

380

Kontrolom po službenoj dužnosti nastoji se postići rezultat koji se zahtijeva člankom 6. stavkom 1. u pojedinačnim predmetima te se njome pridonosi cilju iz članka 7. jer može imati odvraćajući učinak kad je riječ o primjeni nepoštenih ugovornih odredaba u cjelini (381). Obveza kontrole po službenoj dužnosti primjenjuje se a fortiori u slučaju kada potrošač zapravo dovodi u pitanje valjanost ili poštenost ugovora bez konkretnog upućivanja na pravne odredbe nepoštenih ugovornih odredaba (382).

381

a fortiori

382

5.2.2.   Odnos s načelima građanskog postupka

Odnos s načelima građanskog postupka

U državama članicama vodeće načelo u građanskim postupcima (383) jest dispozicija stranaka (ili autonomija stranaka). To najčešće znači da stranke moraju prema vlastitom nahođenju definirati predmet i opseg postupka na način da sudac ne može odobriti zahtjev koji nije podnesen (ultra petita) ili odobriti više nego što je zatraženo (extra petita). Ujedno je općenito prihvaćeno da je prije svega obveza stranaka izložiti činjenice na koje se oslanjanju kako bi potkrijepili svoje zahtjeve te dostaviti potrebne dokaze. Općenito će svaka strana imati teret dokazivanja činjenica koje idu u prilog njezinom tužbenom zahtjevu, osim ako postoje posebne odredbe kojima se za određena pitanja prebacuje ili ublažava teret dokazivanja.

383

ultra petita

extra petita

Općenito je prihvaćeno da, iako stranke moraju navesti činjenice, potrebne pravne kvalifikacije obveza su suda (384), što je izraženo u načelima da mihi factum dabo tibi jus i iura novit curia. Uobičajeno je da sudovi moraju po službenoj dužnosti razmotriti određena imperativna pravila, koja se često nazivaju pitanjima javnog poretka, tj. bez da su ih na to pozvale stranke.

384

da mihi factum dabo tibi jus

iura novit curia.

Unutar ovog općeg okvira postoje razlike između država članica kad je riječ o opsegu u kojem sudovi mogu ili moraju imati aktivniju ulogu u postupcima (385), uključujući ulogu koja se odnosi na istragu, na primjer postavljenjem pitanja, pružanjem savjeta ili povratnih informacija, ali i kad je riječ o izvođenju dokaza.

385

Kontrola nepoštenih ugovornih odredaba po službenoj dužnosti načelno se smatra postupovnom posljedicom činjenice da su nepoštenost ugovornih odredaba i njihova neobvezujuća priroda obvezna pravila javnog poretka koja se primjenjuju ex jure te su pravni aspekti koji stoga ne ovise niti o jednoj strani koja se na nju poziva. Kontrola nepoštenih ugovornih odredaba po službenoj dužnosti stoga nije protivna temeljnim načelima građanskih postupaka kao što je dispozicija stranaka. Međutim, posebnim nacionalnim odredbama kontrola po službenoj dužnosti može se otežati ili onemogućiti. Za više pojedinosti o tim primjerima vidjeti odjeljke 5.4, 5.5 i 5.6.

ex jure

5.2.3.   Kontrola po službenoj dužnosti i potpuna pasivnost potrošača

Kontrola po službenoj dužnosti i potpuna pasivnost potrošača

Od potrošača se općenito očekuje da koriste dostupne pravne lijekove te da ne ostanu u potpunosti pasivni kako bi iskoristili zaštitu na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Sud je prihvatio da se načelo djelotvornosti ne može proširiti u mjeri da se od nacionalnog suda zahtijeva da u potpunosti nadoknadi potpunu pasivnost potrošača (386) u predmetima u kojima mogu u razumnim okolnostima koristiti djelotvorne pravne lijekove (387). Prema tome, sama činjenica da će potrošač morati pokrenuti sudski postupak i primijeniti pravne lijekove radi dobivanja zaštite od nepoštenih ugovornih odredaba, nije automatski u suprotnosti s načelom djelotvornosti (388). Sudska praksa istodobno ukazuje na to da nacionalni sudovi moraju po službenoj dužnosti procijeniti nepoštenost ugovornih odredaba čak i kad su potrošači bili potpuno pasivni, kada se takva intervencija traži na temelju načela ekvivalentnosti, kako je navedeno u odjeljku 5.3, ili člankom 7. stavkom 1. ili na temelju načela djelotvornosti, kako je navedeno u odjeljku 5.4.

djelotvornosti

386

387

nije automatski

388

5.3.   Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

5.3.1.   Kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

Kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

Na temelju načela ekvivalentnosti (389), nacionalni su sudovi obvezni po službenoj dužnosti razmotriti obvezujuća pravila prava EU-a u svim predmetima u kojima ih se nacionalnim pravom obvezuje ili barem daje ovlast ili diskrecija za otvaranje pravnih pitanja po službenoj dužnosti na temelju obvezujućih nacionalnih pravila. Kako je prethodno navedeno, neobvezujuća priroda nepoštenih ugovornih odredaba iz članka 6. stavka 1. i sve odredbe Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nužne za ostvarivanje tog cilja moraju se smatrati ekvivalentnima pitanjima javnog poretka koja su prepoznata u zakonima država članica. Taj će se status primjenjivati na sve odredbe Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima koji su važni za procjenu nepoštenosti ugovorne odredbe i donošenje zaključaka.

ekvivalentnosti

389

ekvivalentnima

Sud (390) je to objasnio na sljedeći način:

390

| 44. | [...], s obzirom na narav i važnost javnog interesa na kojem se zasniva zaštita koja se potrošačima osigurava Direktivom, Sud je naveo da se članak 6. treba smatrati pravnim pravilom istovjetnim nacionalnom pravilu koje unutar nacionalnog pravnog poretka ima isti status kao pravno pravilo javnog poretka [...]. Mora se smatrati da se ta klasifikacija proteže na sve odredbe Direktive koje su bitne za postizanje cilja koji se želi postići člankom 6. |
| --- | --- |

44.

[...], s obzirom na narav i važnost javnog interesa na kojem se zasniva zaštita koja se potrošačima osigurava Direktivom, Sud je naveo da se članak 6. treba smatrati pravnim pravilom istovjetnim nacionalnom pravilu koje unutar nacionalnog pravnog poretka ima isti status kao pravno pravilo javnog poretka [...]. Mora se smatrati da se ta klasifikacija proteže na sve odredbe Direktive koje su bitne za postizanje cilja koji se želi postići člankom 6.

| 45. | Iz toga slijedi da, kada nacionalni sud ima ovlast, u skladu s internim postupovnim pravilima, po službenoj dužnosti ispitati valjanost pravne mjere u svjetlu nacionalnih pravila javnog poretka, [...], tu ovlast mora provoditi i kako bi po službenoj dužnosti procijenio, s obzirom na kriterije utvrđene u Direktivi, može li ugovorna odredba koja ulazi u opseg te direktive biti nepoštena. |
| --- | --- |

45.

Iz toga slijedi da, kada nacionalni sud ima ovlast, u skladu s internim postupovnim pravilima, po službenoj dužnosti ispitati valjanost pravne mjere u svjetlu nacionalnih pravila javnog poretka, [...], tu ovlast mora provoditi i kako bi po službenoj dužnosti procijenio, s obzirom na kriterije utvrđene u Direktivi, može li ugovorna odredba koja ulazi u opseg te direktive biti nepoštena.

| 46. | Ta obveza nacionalnog suda vrijedi i kada, u skladu s nacionalnim pravnim sustavom, ima samo diskrecijsko pravo da po službenoj dužnosti razmotri je li ta odredba protivna nacionalnim pravilima javnog poretka [...]. |
| --- | --- |

46.

Ta obveza nacionalnog suda vrijedi i kada, u skladu s nacionalnim pravnim sustavom, ima samo diskrecijsko pravo da po službenoj dužnosti razmotri je li ta odredba protivna nacionalnim pravilima javnog poretka [...].

Stoga nacionalni sudovi moraju po službenoj dužnosti procijeniti relevantne ugovorne odredbe svaki put kad ih nacionalno pravo obvezuje ili im daje mogućnost da po službenoj dužnosti provjere usklađenost s bilo kojim razlogom pravnog poretka navedenim u relevantnim nacionalnim odredbama, uključujući, na primjer, zakonske zabrane, osnovnu moralnost (391) ili općenito javni poredak (392). U tom je pogledu Sud (393), na primjer, naveo da:

s bilo kojim razlogom pravnog poretka

391

392

393

| ako sud pred kojim je započet postupak radi izvršenja arbitražne odluke može, po službenoj dužnosti, obustaviti primjenu te arbitražne odluke kada ta odluka stranci u pitanju nameće objektivno nemoguće plaćanje, zakonom zabranjeno ili suprotno osnovnoj moralnosti, taj sud mora, ako su mu dostupni pravni i činjenični elementi potrebni za tu zadaću, po službenoj dužnosti, u kontekstu ovršnog postupka, ispitati i to je li kazna (394) određena ugovorom o kreditu ili arbitražnom klauzulom (395) nepoštena. |
| --- |

ako sud pred kojim je započet postupak radi izvršenja arbitražne odluke može, po službenoj dužnosti, obustaviti primjenu te arbitražne odluke kada ta odluka stranci u pitanju nameće objektivno nemoguće plaćanje, zakonom zabranjeno ili suprotno osnovnoj moralnosti, taj sud mora, ako su mu dostupni pravni i činjenični elementi potrebni za tu zadaću, po službenoj dužnosti, u kontekstu ovršnog postupka, ispitati i to je li kazna (394) određena ugovorom o kreditu ili arbitražnom klauzulom (395) nepoštena.

394

395

Obveza kontrole po službenoj dužnosti na temelju načela ekvivalentnosti primjenjuje se na sve vrste i faze postupka, uključujući presude zbog izostanka (396), žalbene postupke (397) ili ovršne postupke (398) uvijek kada su nacionalni sudovi na temelju nacionalnog prava ovlašteni preispitati usklađenost s pravilima pravnog poretka.

396

397

398

| Stoga su nacionalni sudovi obvezni relevantne odredbe o kontroli po službenoj dužnosti primjenjivati mutatis mutandis kako bi po službenoj dužnosti procijenili nepoštenost ugovornih odredaba (399).
  Za razliku od načela djelotvornosti, ova je obveza neovisna o bilo kojoj daljnjoj procjeni o tome postoji li, bez takve kontrole po službenoj dužnosti, djelotvorna zaštita od nepoštenih ugovornih odredaba. |
| --- |

Stoga su nacionalni sudovi obvezni relevantne odredbe o kontroli po službenoj dužnosti primjenjivati mutatis mutandis kako bi po službenoj dužnosti procijenili nepoštenost ugovornih odredaba (399).

nacionalni sudovi obvezni relevantne odredbe o kontroli po službenoj dužnosti primjenjivati mutatis mutandis

399

Za razliku od načela djelotvornosti, ova je obveza neovisna o bilo kojoj daljnjoj procjeni o tome postoji li, bez takve kontrole po službenoj dužnosti, djelotvorna zaštita od nepoštenih ugovornih odredaba.

djelotvornosti

5.3.2.   Ostale obveze na temelju načela ekvivalentnosti

Ostale obveze na temelju načela ekvivalentnosti

Načelo ekvivalentnosti jednako se primjenjuje na druga postupovna pravila. Sud (400) je, na primjer, donio presudu da bi nepovoljnija pravila za intervenciju udruga potrošača u pogledu prigovora na platni nalog na temelju nepoštenosti ugovornih odredaba dovela do ugrožavanja načela ekvivalentnosti u odnosu na pravila koja se primjenjuju na sporove koja se isključivo odnose na nacionalno pravo.

ekvivalentnosti

400

Isto se mora primjenjivati na sve rokove, pravo na saslušanje, uvjete za privremenu zaštitu, prava na podnošenje prigovora ili žalbe te, štoviše, na sva druga postupovna rješenja.

5.4.   Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

5.4.1.   Važeći test

Važeći test

Na temelju članka 7. stavka 1. ili načela djelotvornosti (401), nacionalnim pravom moraju se osigurati pravni lijekovi kojima se potrošaču omogućuje pozivanje na nepoštenost ugovornih odredaba i ti pravni lijekovi moraju biti djelotvorni. To podrazumijeva da potrošači moraju biti u mogućnosti primijeniti takve pravne lijekove u razumnim okolnostima, što znači da ne smiju postojati zahtjevi ili ograničenja na temelju kojih im je praktički nemoguće ili pretjerano teško ostvariti potrebnu zaštitu. Nadalje, ograničeno znanje ili informacije također mogu spriječiti potrošače u primjeni pravnih lijekova, a ne samo postupovna ograničenja.

djelotvornosti

401

u razumnim okolnostima

praktički nemoguće ili pretjerano teško

ograničeno znanje ili informacije

Stoga, kako bi utvrdio postoje li djelotvorni pravni lijekovi, Sud (402) primjenjuje sveobuhvatan test radi procjene postoji li znatniji rizik da potrošači neće ostvariti korist od djelotvorne zaštite

402

sveobuhvatan test radi procjene postoji li znatniji rizik da potrošači neće ostvariti korist od djelotvorne zaštite

| — | zbog toga što posebni postupovni zahtjevi ili ograničenja pretjerano otežavaju (ili čak čine praktički nemogućim) primjenu bilo kojih dostupnih pravnih lijekova, |
| --- | --- |

—

zbog toga što posebni postupovni zahtjevi ili ograničenja pretjerano otežavaju (ili čak čine praktički nemogućim) primjenu bilo kojih dostupnih pravnih lijekova,

| — | ili
  , pak, zbog toga što potrošači nemaju potrebno znanje o svojim pravima ili im se ne pružaju potrebne informacije kako bi djelotvorno primijenili pravne lijekove. |
| --- | --- |

—

ili
  , pak, zbog toga što potrošači nemaju potrebno znanje o svojim pravima ili im se ne pružaju potrebne informacije kako bi djelotvorno primijenili pravne lijekove.

ili

Taj se test odražava u nekoliko presuda, na primjer, u vezi s postupkom platnog naloga (403):

403

| U tom pogledu valja navesti da postoji nezanemariva opasnost da dotični potrošači ne ističu potreban prigovor bilo zbog posebno kratkog roka koji je u tu svrhu predviđen bilo zbog toga što mogu biti obeshrabreni u svojoj obrani, imajući u vidu troškove koje bi sudski postupak mogao prouzročiti u odnosu na iznos osporavanog duga, bilo zbog toga što zanemaruju ili ne shvaćaju opseg svojih prava ili pak zbog ograničenog sadržaja prijedloga za izdavanje platnog naloga koji podnose prodavatelji robe i pružatelji usluga te, dakle, nepotpunosti informacija kojima potrošači raspolažu [...]. |
| --- |

U tom pogledu valja navesti da postoji nezanemariva opasnost da dotični potrošači ne ističu potreban prigovor bilo zbog posebno kratkog roka koji je u tu svrhu predviđen bilo zbog toga što mogu biti obeshrabreni u svojoj obrani, imajući u vidu troškove koje bi sudski postupak mogao prouzročiti u odnosu na iznos osporavanog duga, bilo zbog toga što zanemaruju ili ne shvaćaju opseg svojih prava ili pak zbog ograničenog sadržaja prijedloga za izdavanje platnog naloga koji podnose prodavatelji robe i pružatelji usluga te, dakle, nepotpunosti informacija kojima potrošači raspolažu [...].

nezanemariva opasnost

bilo zbog toga

Kako je objašnjeno u odjeljku 5.1., potrebno je, u odnosu na djelotvornost, razmotriti cjelokupna relevantna postupovna pravila, uzimajući u obzir njihove različite faze (404). U odjeljku 5.4.2 raspravlja se o relevantnim čimbenicima za procjenu djelotvornosti.

404

U slučaju kada postoji znatniji rizik da potrošači neće uložiti prigovor na nalog za plaćanje, Sud utvrđuje da nacionalni sudovi moraju po službenoj dužnosti procijeniti nepoštenost ugovornih odredaba u određenoj fazi postupka, a najkasnije do početka provođenja ovrhe nad potrošačem (405). Prema riječima Suda (406):

nacionalni sudovi moraju po službenoj dužnosti procijeniti nepoštenost ugovornih odredaba u određenoj fazi postupka, a najkasnije do početka provođenja ovrhe nad potrošačem

405

406

| Naime, takvu djelotvornu zaštitu pravâ, koja proizlazi iz te direktive, moguće je zajamčiti samo ako nacionalni postupovni sustav dopušta u okviru postupka izdavanja platnog naloga ili postupka ovrhe platnog naloga nadzor po službenoj dužnosti moguće nepoštene naravi odredbi sadržanih u dotičnom ugovoru [...]. |
| --- |

Naime, takvu djelotvornu zaštitu pravâ, koja proizlazi iz te direktive, moguće je zajamčiti samo ako nacionalni postupovni sustav dopušta u okviru postupka izdavanja platnog naloga ili postupka ovrhe platnog naloga nadzor po službenoj dužnosti moguće nepoštene naravi odredbi sadržanih u dotičnom ugovoru [...].

To znači da je,

| — | u slučaju kada postoji znatniji rizik da potrošači neće primijeniti pravne lijekove protiv naloga za plaćanje, sud obvezan po službenoj dužnosti procijeniti nepoštenost relevantnih ugovornih odredaba prije izdavanja platnog naloga (407). |
| --- | --- |

—

u slučaju kada postoji znatniji rizik da potrošači neće primijeniti pravne lijekove protiv naloga za plaćanje, sud obvezan po službenoj dužnosti procijeniti nepoštenost relevantnih ugovornih odredaba prije izdavanja platnog naloga (407).

prije

407

S druge strane,

| — | u slučaju kada kontrola po službenoj dužnosti nije provedena prije izdavanja naloga, potrebno ju je provesti u fazi provođenja ovrhe, kao krajnju mjeru (408). |
| --- | --- |

—

u slučaju kada kontrola po službenoj dužnosti nije provedena prije izdavanja naloga, potrebno ju je provesti u fazi provođenja ovrhe, kao krajnju mjeru (408).

408

Slično tomu,

| — | ako provjerama koje su provedene u ranijoj fazi postupka nisu obuhvaćene sve relevantne ugovorne odredbe, nacionalni sudovi obvezni su procijeniti ostale relevantne ugovorne odredbe uključujući po službenoj dužnosti, čak i ako je odluka iz ranijih provjera imala učinak res iudicata na temelju nacionalnih postupovnih pravila (409). |
| --- | --- |

—

ako provjerama koje su provedene u ranijoj fazi postupka nisu obuhvaćene sve relevantne ugovorne odredbe, nacionalni sudovi obvezni su procijeniti ostale relevantne ugovorne odredbe uključujući po službenoj dužnosti, čak i ako je odluka iz ranijih provjera imala učinak res iudicata na temelju nacionalnih postupovnih pravila (409).

res iudicata

409

Sud (410) je ujedno konkretno naveo da se time što nepoštenost ugovornih odredaba procjenjuje službenik suda koji nema status suca prije izdavanja platnog naloga ne osigurava potrebna zaštita. To znači da, iako postoji znatniji rizik da potrošač neće uložiti prigovor, sudac mora procijeniti nepoštenost ugovornih odredaba, ako treba po službenoj dužnosti, te, najkasnije, u fazi provođenja ovrhe.

410

Sud (411) je, osobito kad je riječ o ovrhama na temelju hipoteke, načelno smatrao prihvatljivim pokretanje postupaka ovrhe na temelju javnobilježničke isprave, bez prethodne kontrole nepoštenih ugovornih odredaba po službenoj dužnosti suda. Međutim, to nije usklađeno s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima samo u mjeri u kojoj potrošači mogu u razumnim okolnostima, uključujući dostupnost privremenih mjera, poduzeti pravne mjere protiv takve provedbe ovrhe i ako je kontrola nepoštenih ugovornih odredaba po službenoj dužnosti zajamčena postupkom o meritumu koji slijedi.

411

bez prethodne kontrole

i

Stoga ovrha na temelju hipoteke koja se temelji na javnobilježničkoj ispravi nije u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima ako potrošačima nisu dostupni djelotvorni pravni lijekovi ili ako postoji znatniji rizik da ih potrošači neće primijeniti. Djelotvorni pravni lijekovi ne postoje, na primjer, kada potrošači u postupku provedbe ovrhe ne mogu uložiti prigovor na provedbu ovrhe na temelju nepoštenosti ugovornih odredaba, dok u postupku o meritumu u kojem se nepoštenost ugovornih odredaba može procijeniti ne mogu ostvariti prekid provođenja ovrhe (412).

412

Logika tih načela mora se mutatis mutandis primjenjivati na sve vrste postupaka (413).

mutatis mutandis

413

5.4.2.   Relevantni pokazatelji za djelotvornost pravnih lijekova

Relevantni pokazatelji za djelotvornost pravnih lijekova

Pri ocjenjivanju djelotvornosti pravnih lijekova potrebno je uzeti u obzir specifičnost predmetnog postupka. Nadalje, utjecaj koji određene prepreke mogu imati na sposobnost potrošača da iskoriste pravne lijekove ili učinak koji ograničeno znanje i informacije mogu imati u tom pogledu trebali bi u obzir uzeti perspektivu većeg broja ranjivih potrošača. Takvi potrošači mogli bi biti posebno neskloni upotrebi dostupnih pravnih lijekova čak i kada se ugovorne odredbe koje su upotrijebljene u odnosu na njih proglašene nepoštenima (414).

djelotvornosti

414

Sljedeći su čimbenici alternativni. To znači da nedjelotvornost pravnih lijekova može biti posljedica jednog zahtjeva, na primjer, visokih ili diskriminatornih sudskih pristojbi (415) ili kombinacije različitih zahtjeva, na primjer, kratkog vremenskog roka u kombinaciji s potrebom angažiranja odvjetnika (416) ili potrebe za sastavljanjem detaljnih podnesaka (417). Iako se većina aspekata u nastavku odnosi na postupovno pravo, nevažno je, u ovom kontekstu, je li određeni čimbenik kvalificiran kao postupovno ili materijalno pravo (418) u određenoj državi članici. Popis u nastavku nije konačan, ali odražava većinu uobičajenih primjera koji proizlaze iz sudske prakse Suda.

čimbenici alternativni

415

416

417

418

Pravila nadležnosti

Pravila nadležnosti

Sud je naveo da se pravo na djelotvoran pravni lijek primjenjuje na pravila nadležnosti te na postupovna pravila (419). Uredba (EU) br. 1215/2012 (420) o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima sadržava pravila zaštite potrošača u vezi s prekograničnim postupcima (421), slična zaštita možda ne postoji u skladu s pravilima na nacionalnoj razini o nadležnosti u nacionalnim predmetima. Pravila nadležnosti, koja izravno ili neizravno (422) obvezuju potrošače koji su udaljeni od svojeg mjesta prebivališta na podnošenje tužbi ili obranu na sudovima mogu obeshrabriti predmetne potrošače da iskoriste pravne lijekove, osobito kada je osobna prisutnost potrebna u predmetnom postupku (423). Tu nacionalni sudovi moraju ispitati prouzročuje li udaljenost od suda prevelike putne troškove za potrošača, zbog kojih se odlučuju ne pojaviti u postupku koji se vodi protiv njih (424).

419

420

421

422

423

424

Međutim, činjenica da određeni slučaj mora saslušati ne samo lokalni sud, nego i sud više instance, koji je udaljen i može zahtijevati veće pristojbe, ne podrazumijeva automatski kršenje članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (425). Nadalje, u pogledu pravila nadležnosti udruge potrošača koje podnose kolektivne tužbe nisu u istom položaju kao pojedinačni potrošači (426).

425

426

Rokovi

Rokovi

Prema uspostavljenoj sudskoj praksi utvrđivanje „razumnih” rokova za pokretanje postupaka u interesu pravne sigurnosti u skladu je s pravom EU-a (427). Takvi rokovi načelno nisu takve naravi da u praksi onemogućuju ili pretjerano otežavaju ostvarivanje prava koja priznaje pravni poredak Unije (428).

427

428

Kratki rokovi mogu biti problematični jer omogućuju malo vremena potrošačima za razmatranje mogućnosti, što često može uključivati pravnu ocjenu, uključujući potrebu za pravnim savjetovanjem. Sud je dosad razmatrao duljinu rokova u svakom slučaju zasebno te uglavnom u vezi s drugim okolnostima, tako da ne postoji konačno mjerilo razumnih, odnosno nerazumnih rokova.

ne postoji konačno mjerilo razumnih, odnosno nerazumnih rokova

Stoga, Sud je smatrao da je dvomjesečni rok za osporavanje arbitražnog pravorijeka nakon slanja obavijesti razuman (429). Suprotno tome, smatrao je (430) 20-dnevni rok za ulaganje prigovora na zahtjev za plaćanje „osobito kratkim”, ali uzeo je u obzir i obvezu zastupanja od strane odvjetnika te povezane pristojbe, koje bi mogle obeshrabriti potrošače da se brane.

429

430

U vezi s izvansudskim izvršenjem založnog prava (431) Sud je uzeo u obzir da je prodaju na dražbi moguće osporiti u roku od 30 dana od obavijesti o izvršenju te da potrošači imaju razdoblje od tri mjeseca nakon javne dražbe za poduzimanje koraka. Nadalje, bile su dostupne privremene mjere za obustavu ili prekid izvršenja tijekom ocjene merituma. Na temelju toga Sud je zaključio da predmetno zakonodavstvo nije pretjerano otežalo potrošačima oslanjanje na zaštitu u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

431

U pogledu dogovora o prijenosu novog prava kako bi se uložio prigovor na hipoteku na temelju nepoštenosti ugovornih odredaba (432), Sud (433) je smatrao da je razdoblje od četiri tjedna za sastavljanje prigovora u postupku u tijeku bilo, u načelu, razumno i razmjerno (434). Neovisno o tome, Sud je smatrao da je činjenica da su pogođeni potrošači bili obaviješteni o tom pravu samo putem službenog glasila države članice, ali ne i osobno od strane predmetnog suda (435) dovela do znatnog rizika da će rok isteći bez mogućnosti da potrošač ostvari svoja prava, što je narušilo načelo djelotvornosti, a time i Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (436).

432

433

434

435

436

Sud je dvomjesečno razdoblje za ulaganje prigovora na zahtjev za plaćanje na temelju zadužnice nazvao „kratkim razdobljem” (437). Smatrao je da je to razdoblje posebno problematično kada optuženik mora organizirati svoju obranu u roku od ta dva tjedna podnošenjem svih pritužaba i predočavanjem činjenica i dokaza.

437

Sud (438) je također smatrao da razdoblje od 15 dana u kombinaciji s obveznim navođenjem razloga za prigovor protiv zahtjeva za plaćanje može obeshrabriti potrošača od iskorištavanja tog pravnog lijeka.

438

Uručenje

Uručenje

Činjenica da je mjera ili odluka koja može biti dovedena u pitanje uručena potrošaču prije nego što rok počne teći pruža barem minimalno jamstvo da je potrošač obaviješten o postojanju predmetne mjere odluke (439). Potreban standard usluge može biti relevantan i pri ocjenjivanju rizika da potrošači neće iskoristiti dostupne pravne lijekove, zajedno s informacijama koje se pružaju potrošačima kada im se dokument uruči.

439

Zakonske pristojbe i obveze angažiranja odvjetnika

Zakonske pristojbe i obveze angažiranja odvjetnika

Sudske i zakonske pristojbe za pravno savjetovanje i zastupanje jednako tako mogu biti čimbenik zbog kojeg će potrošači biti neskloni iskorištavanju pravnih lijekova. Nije važan samo konačan iznos nego i, na primjer, omjer u odnosu na vrijednost tužbe ili njihova diskriminatorna priroda. Odvjetničke naknade moraju biti uzete u obzir kada su potrošači formalno obvezni angažirati odvjetnika ili kada, barem u praksi, za tim postoji potreba.

Mehanizmi čiji je cilj naknada za financijske poteškoće potrošača, kao što je pravna pomoć, također se moraju uzeti u obzir (440) i mogu barem smanjiti utjecaj pristojbi.

440

Sud (441) je smatrao obvezu odvjetničkog zastupanja za predmete koji premašuju iznos od 900 EUR i povezane naknade čimbenikom koji bi mogao obeshrabriti potrošače da se brane.

441

Sud (442) je utvrdio da pravilo u skladu s kojim optuženik mora platiti tri četvrtine sudskih pristojbi kada ulaže prigovor protiv zahtjeva za plaćanje može obeshrabriti potrošača da uloži prigovor.

442

Potreba za obrazlaganjem iskorištavanja pravnih lijekova

Potreba za obrazlaganjem iskorištavanja pravnih lijekova

Obvezno obrazloženje pravnih i činjeničnih elemenata predmeta, uključujući dokaze, pri korištenju pravnog lijeka, može obeshrabriti potrošače da iskoriste pravni lijek, posebice ako je to povezano s kratkim rokom (443). Isto se primjenjuje kada potrošači moraju navesti razloge za iskorištavanje pravnog lijeka za prigovor na zahtjev za plaćanje u roku od 15 dana (444).

443

444

Čak i ako ne postoji formalna obveza angažiranja odvjetnika, potreba za obrazlaganjem pravnog lijeka može stvoriti potrebu za uključivanjem odvjetnika što, u svjetlu vremena potrebnog i povezanih troškova, kako je prethodno opisano, može biti dodatan čimbenik koji obeshrabruje potrošače da iskoriste određeni pravni lijek.

Dostupnost privremenih mjera

Dostupnost privremenih mjera

Sud (445) je više puta istaknuo značaj dostupnosti privremenih mjera, osobito kako bi se prekinulo ili obustavilo izvršenje protiv potrošača dok sud ocjenjuje nepoštenost predmetnih ugovornih odredaba. Bez privremenih mjera postoji rizik da će zaštita od nepoštenih ugovornih odredaba doći prekasno te da će biti nedjelotvorna. Privremena mjera osobito je važna u vezi s izvršenjem koje se odnosi na dom potrošača (446), uključujući deložacije, ali relevantna je i za druge mjere izvršenja. Sud (447) je sažeo pravna stajališta kako slijedi:

445

446

447

| 44. | [...]Sud je u svojoj sudskoj praksi također utvrdio da nacionalni propis države članice nije u skladu s Direktivom 93/13 kad taj propis, osim što u okviru postupka hipotekarne ovrhe ne predviđa razloge za prigovor koji se temelje na nepoštenom karakteru ugovorne odredbe koja čini temelj ovršne isprave, sucu pred kojim se vodi spor o meritumu, nadležnom za ocjenu nepoštenog karaktera takve odredbe, ne dopušta donijeti privremene mjere odgode navedenog ovršnog postupka [...] (448). |
| --- | --- |

44.

[...]Sud je u svojoj sudskoj praksi također utvrdio da nacionalni propis države članice nije u skladu s Direktivom 93/13 kad taj propis, osim što u okviru postupka hipotekarne ovrhe ne predviđa razloge za prigovor koji se temelje na nepoštenom karakteru ugovorne odredbe koja čini temelj ovršne isprave, sucu pred kojim se vodi spor o meritumu, nadležnom za ocjenu nepoštenog karaktera takve odredbe, ne dopušta donijeti privremene mjere odgode navedenog ovršnog postupka [...] (448

| 45. | Naposljetku, Sud je presudio da je Direktivi 93/13 protivan nacionalni propis koji ovršnom sucu u okviru ovršnog postupka na temelju hipoteke ne dopušta procjenu nepoštenog karaktera odredbe u ugovoru iz kojeg proizlazi potraživani dug i koji čini ovršnu ispravu, bilo po službenoj dužnosti ili na zahtjev potrošača, ni donošenje privremenih mjera, među kojima osobito odgodu ovrhe, kada je nametanje tih mjera potrebno radi osiguranja potpune učinkovitosti konačne odluke suca pred kojim se vodi odgovarajući postupak o meritumu, nadležnog za ispitivanje nepoštenog karaktera te odredbe [...] (449). |
| --- | --- |

45.

Naposljetku, Sud je presudio da je Direktivi 93/13 protivan nacionalni propis koji ovršnom sucu u okviru ovršnog postupka na temelju hipoteke ne dopušta procjenu nepoštenog karaktera odredbe u ugovoru iz kojeg proizlazi potraživani dug i koji čini ovršnu ispravu, bilo po službenoj dužnosti ili na zahtjev potrošača, ni donošenje privremenih mjera, među kojima osobito odgodu ovrhe, kada je nametanje tih mjera potrebno radi osiguranja potpune učinkovitosti konačne odluke suca pred kojim se vodi odgovarajući postupak o meritumu, nadležnog za ispitivanje nepoštenog karaktera te odredbe [...] (449

Privremene mjere mogu biti ključne ne samo za obustavu izvršenja protiv potrošača, ali i u slučajevima kada potrošači pokreću tužbe kako bi zatražili proglašenje određenih ugovornih odredaba nevaljanima (450).

450

U skladu s člankom 7. stavkom 1. može se zahtijevati i da nacionalni sudovi moraju imati „mogućnost davanja privremene mjere po službenoj dužnosti”,

| — | kada je davanje takve mjere potrebno kako bi se osigurala potpuna djelotvornost kasnije presude koja uključuje nepoštene ugovorne odredbe i |
| --- | --- |

—

kada je davanje takve mjere potrebno kako bi se osigurala potpuna djelotvornost kasnije presude koja uključuje nepoštene ugovorne odredbe i

| — | kada postoji znatan rizik da potrošači neće zatražiti privremene mjere (451). |
| --- | --- |

—

kada postoji znatan rizik da potrošači neće zatražiti privremene mjere (451).

451

Konačno, „ne samo potpun izostanak privremenih mjera može narušiti djelotvornost pravnih lijekova, već i činjenica da je potrošačima teško dobiti privremene mjere” u svjetlu, na primjer, kratkih vremenskih rokova, podnesaka koje je potrebno dostaviti, jamstava ili dokaza koje je potrebno dostaviti.

Nedostatak znanja i informacija

Nedostatak znanja i informacija

Potrošači često neće znati koja su im prava ili biti svjesni njihova opsega ili bi mogli imati poteškoća s ocjenjivanjem pravne situacije zbog ograničenih informacija koje su im pružene u, na primjer, platnom nalogu koji možda pobijaju (452). Nedostatak znanja ili ograničene informacije mogu dovesti do rizika da potrošači neće iskoristiti dostupne pravne lijekove (453). Sud je potvrdio (454) da su informacije koje se pružaju potrošačima u odluci koja se možda osporava ili u vezi s njom ključne. To će uključivati informacije o činjenici da je postupak moguće pobiti, informacije na temelju čega je to moguće te u kojem obliku i predmetni vremenski rok. Nadalje, ograničene informacije o sadržaju tužbe mogu otežati potrošačima procjenu mogućnosti uspjeha pri osporavanju određenih postupaka, kao što su platni nalozi. Nije nemoguće da potrošače informacije koje dobiju, ovisno o sadržaju, mogu obeshrabriti da iskoriste dostupne pravne lijekove.

452

453

454

Sud je dosad (455) dao samo nekoliko naznaka o tome kako je moguće utvrditi znatan rizik da potrošači neće iskoristiti pravne lijekove zbog nedostatka znanja ili informacija. U svakom slučaju pri ispitivanju tog rizika trebat će uzeti u obzir tipičnu situaciju potrošača, uključujući ranjive potrošače, u vrsti predmetnog postupka.

455

Općenito o pravomoćnosti i rokovima zastare

Općenito o pravomoćnosti i rokovima zastare

Poput vremenskih rokova, rokovi zastare i pravila o konačnosti odluka sudova ili ostalih tijela (pravomoćnost) povezani su s načelom pravne sigurnosti. Rokovi zastare i pravomoćnost pravne su prepreke za pokretanje postupaka, a pravomoćnost može imati i učinak da je sud spriječen (ponovno) razmotriti određena pitanja materijalnog prava, uključujući u fazi priziva ili izvršenja, na zahtjev stranke ili po službenoj dužnosti suda.

pravomoćnost

Unatoč činjenici da se pravomoćnost i rokovi zastare mogu, u određenim okolnostima, razlikovati od „materijalne pravde”, Sud je prepoznao vrijednost pravne sigurnosti u pravnom poretku Unije i država članica. Na toj osnovi Sud (456) je potvrdio da djelotvornost potrošačkog prava u načelu ne zahtijeva ukidanje nacionalnih pravila o pravomoćnosti i razumnim rokovima, uključujući rokove zastare:

456

| 68. | [...] istina je da je Sud već priznao da zaštita potrošača nije apsolutna. U tom je smislu posebice utvrdio da pravo Unije ne nameće nacionalnom sudu da izuzme iz primjene domaća postupovna pravila kojima se, među ostalim, odluci daje svojstvo pravomoćnosti, čak i ako bi to omogućilo ispravljanje povrede odredbe, ma kakva ona bila, sadržane u Direktivi 93/13 [...] (457). |
| --- | --- |

68.

[...] istina je da je Sud već priznao da zaštita potrošača nije apsolutna. U tom je smislu posebice utvrdio da pravo Unije ne nameće nacionalnom sudu da izuzme iz primjene domaća postupovna pravila kojima se, među ostalim, odluci daje svojstvo pravomoćnosti, čak i ako bi to omogućilo ispravljanje povrede odredbe, ma kakva ona bila, sadržane u Direktivi 93/13 [...] (457

| 69. | Isto tako, Sud je već utvrdio da je određivanje razumnih prekluzivnih rokova za pokretanje postupaka u interesu pravne sigurnosti u skladu s pravom Unije [...] (458). |
| --- | --- |

69.

Isto tako, Sud je već utvrdio da je određivanje razumnih prekluzivnih rokova za pokretanje postupaka u interesu pravne sigurnosti u skladu s pravom Unije [...] (458

| 70. | Ipak, valja razlikovati primjenu postupovnog pravila, poput razumnog roka za zastaru, od vremenskog ograničenja učinaka tumačenja pravnog pravila Unije. [...]. |
| --- | --- |

70.

Ipak, valja razlikovati primjenu postupovnog pravila, poput razumnog roka za zastaru, od vremenskog ograničenja učinaka tumačenja pravnog pravila Unije. [...].

—   
  Pravomoćnost

Pravomoćnost

U svjetlu tih zaključaka Suda načelo res iudicata općenito će prevagnuti u predmetima koji su dovršeni donošenjem konačne sudske odluke koju više nije moguće osporiti. To se primjenjuje čak i ako se odlukom krši Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i/ili gdje je promijenjena sudska praksa o ocjenjivanju određene vrste ugovorne odredbe.

res iudicata

Međutim, i dalje je potrebno ispitati ograničava li određeno predmetno pravilo pravomoćnosti nerazmjerno ili pretjerano pravne lijekove ili sprečava kontrolu po službenoj dužnosti u pogledu nepoštenosti ugovornih odredaba.

Kako je objašnjeno u odjeljku 5.4.1, pravilo na nacionalnoj razini o pravomoćnosti neće biti usklađeno s načelom„djelotvornosti”kada sprečava kontrolu po službenoj dužnosti ugovornih odredaba prije izvršenja tužbe protiv potrošača dok ne postoje djelotvorni pravni lijekovi ili postoji znatan rizik da potrošači neće iskoristiti dostupne pravne lijekove (459). Slično tomu, Sud (460) je odlučio da, ako je sud ispitao samo relevantne ugovorne odredbe, pravomoćnost ne može spriječiti ocjenjivanje dodatnih ugovornih odredaba u kasnijoj fazi, na zahtjev potrošača ili po službenoj dužnosti:

neće biti usklađeno s načelom

djelotvornosti

kada sprečava kontrolu po službenoj dužnosti ugovornih odredaba prije izvršenja tužbe

459

460

| Tako, kada se nacionalni sud, u slučaju kada je prethodno ispitivanje spornog ugovora dovelo do donošenja pravomoćne odluke, ograničio na ispitivanje po službenoj dužnosti u odnosu na Direktivu 93/13 samo jedne ili pak samo nekih od odredaba tog ugovora, ta direktiva nacionalnom sudu – [...] kojem se potrošač uredno obratio u okviru izvanrednog prigovora – nalaže da, na zahtjev stranaka ili po službenoj dužnosti, ako raspolaže za to potrebnim činjeničnim i pravnim elementima, ocijeni i eventualnu nedopuštenost drugih odredaba tog ugovora. Naime, bez takve bi se kontrole zaštita potrošača pokazala nepotpunom i nedostatnom te ne bi predstavljala ni prikladno ni djelotvorno sredstvo za prestanak korištenja te vrste odredaba, suprotno onomu što predviđa članak 7. stavak 1. Direktive 93/13 [...] (461). |
| --- |

Tako, kada se nacionalni sud, u slučaju kada je prethodno ispitivanje spornog ugovora dovelo do donošenja pravomoćne odluke, ograničio na ispitivanje po službenoj dužnosti u odnosu na Direktivu 93/13 samo jedne ili pak samo nekih od odredaba tog ugovora, ta direktiva nacionalnom sudu – [...] kojem se potrošač uredno obratio u okviru izvanrednog prigovora – nalaže da, na zahtjev stranaka ili po službenoj dužnosti, ako raspolaže za to potrebnim činjeničnim i pravnim elementima, ocijeni i eventualnu nedopuštenost drugih odredaba tog ugovora. Naime, bez takve bi se kontrole zaštita potrošača pokazala nepotpunom i nedostatnom te ne bi predstavljala ni prikladno ni djelotvorno sredstvo za prestanak korištenja te vrste odredaba, suprotno onomu što predviđa članak 7. stavak 1. Direktive 93/13 [...] (461).

461

Nadalje, kako je navedeno u odjeljku 5.3.1, sudovi mogu biti obvezni ocijeniti nepoštenost ugovornih odredaba po službenoj dužnosti na temelju načela ekvivalentnosti (462), kada pravila na nacionalnoj razini ovlašćuju sudove da ispituju pitanja javnog poretka unatoč primjenjivom pravilu pravomoćnosti.

ekvivalentnosti

462

—   
  Zastara

Zastara

Kako je prethodno navedeno Sud (463), u načelu, smatra da su razumni rokovi zastare prihvatljivi u interesu pravne sigurnosti, na primjer, u vezi s tužbama za naknadu preplaćenih iznosa na temelju nepoštenih ugovornih odredaba. Sud dosad nije odlučio što bi predstavljalo razuman rok zastare u tom pogledu te nije odlučio o njegovu početku. Međutim, od Suda su zatražene smjernice u vezi potonjeg (464).

463

464

Potrebno je razlikovati rokove zastare utvrđene u pravu i privremeno vremensko ograničenje djelotvornosti sudske odluke o nepoštenosti ugovornih odredaba i povezanih posljedica (465), kao što je pravo potrošača na naknadu (466); pri čemu je takvo vremensko ograničenje nedopustivo (467).

465

466

467

U svakom slučaju, kako je navedeno u odjeljku 4.2, neobvezujuća priroda nepoštenih ugovornih odredaba ne može sama po sebi podlijegati rokovima zastare. To podrazumijeva da se potrošači uvijek mogu osloniti na tu zaštitu kad se suočavaju s tužbama prodavatelja robe ili pružatelja usluga, neovisno o tome pozivaju li se na nepoštenost ili putem kontrole po službenoj dužnosti, bez zastare (468). Isto se mora primjenjivati na zahtjeve za proglašavanjem ugovornih odredaba nepoštenima u pojedinačnim postupcima ili nalozima za pokretanje sudskog postupka u smislu članka 7. stavka 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

468

5.5.   Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

5.5.1.   Temeljne obveze

Temeljne obveze

Kontrola po službenoj dužnosti zahtijeva proaktivno interveniranje nacionalnih sudova neovisno o podnescima stranaka (469), a u pogledu

469

| — | ispitivanja je li predmetna ugovorna odredba nepoštena i, stoga, neobvezujuća i |
| --- | --- |

—

ispitivanja je li predmetna ugovorna odredba nepoštena i, stoga, neobvezujuća i

| — | posljedica koje će proizići iz zaključka da je predmetna odredba nepoštena kako bi se osiguralo da nije obvezujuća za potrošača. |
| --- | --- |

—

posljedica koje će proizići iz zaključka da je predmetna odredba nepoštena kako bi se osiguralo da nije obvezujuća za potrošača.

Nacionalni sudovi mogu primijeniti nepoštenu odredbu ako se, u iznimnom slučaju, potrošač koji je bio obaviješten o svojim pravima protivi neprimjeni nepoštenih ugovornih odredaba (470). Sud je naveo da

470

| [n]acionalni sud obvezan je ispitati, po službenoj dužnosti, nepoštenost ugovorne odredbe kada ima dostupne pravne i činjenične elemente potrebne za to. Ako smatra da je određena ugovorna odredba nepoštena, ne smije je primijeniti, osim ako se potrošač tome protivi. [...]. (471)

  Puna djelotvornost zaštite koja se pruža na temelju direktive zahtijeva da nacionalni sud koji je po službenoj dužnosti utvrdio da je određena ugovorna odredba nepoštena, bude u mogućnosti utvrditi sve posljedice tog zaključka, bez očekivanja da će potrošač, koji je u potpunosti upoznat sa svojim pravima, podnijeti izjavu u kojoj se zahtijeva da se predmetnu odredbu proglasi nevaljanom[... (472)]. (473) |
| --- |

[n]acionalni sud obvezan je ispitati, po službenoj dužnosti, nepoštenost ugovorne odredbe kada ima dostupne pravne i činjenične elemente potrebne za to. Ako smatra da je određena ugovorna odredba nepoštena, ne smije je primijeniti, osim ako se potrošač tome protivi. [...]. (471)

471

Puna djelotvornost zaštite koja se pruža na temelju direktive zahtijeva da nacionalni sud koji je po službenoj dužnosti utvrdio da je određena ugovorna odredba nepoštena, bude u mogućnosti utvrditi sve posljedice tog zaključka, bez očekivanja da će potrošač, koji je u potpunosti upoznat sa svojim pravima, podnijeti izjavu u kojoj se zahtijeva da se predmetnu odredbu proglasi nevaljanom[... (472)]. (473)

472

473

Zbog obveze kontrole po službenoj dužnosti suci mogu biti obvezni donositi i druge privremene mjere po službenoj dužnosti kada je to potrebno za djelotvornost pravnog lijeka i kada postoji znatan rizik da potrošači neće podnijeti zahtjev za privremenu mjeru (474).

474

Štoviše, suci su obvezni obavijestiti stranke o ishodu ocjenjivanja po službenoj dužnosti ugovorne odredbe i zaključcima koji će biti doneseni, kako bi mogli biti saslušani u tom pitanju (475).

475

5.5.2.   Aspekti koje treba preispitati

Aspekti koje treba preispitati

Dužnost nacionalnih sudova da ocijene nepoštenost ugovornih odredaba po službenoj dužnosti zahtijeva ocjenjivanje svih preduvjeta za donošenje zaključka da je predmetna odredba nepoštena (476), uključujući, u mjeri u kojoj su potrebni pojedinačni koraci u skladu s predmetnim prenošenjem u nacionalno zakonodavstvo, pitanja

476

| — | jesu li ugovorne odredbe obuhvaćene područjem primjene Direktive (477), koja zahtijeva






  — | postojanje ugovora između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača (478), |
| --- | --- | --- |

—

jesu li ugovorne odredbe obuhvaćene područjem primjene Direktive (477), koja zahtijeva

477

—

postojanje ugovora između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača (478),

478

| — | predmetna odredba nije bila pojedinačno ugovorena (479), |
| --- | --- |

—

predmetna odredba nije bila pojedinačno ugovorena (479),

479

| — | predmetna odredba ne odražava obvezna pravila u smislu članka 1. stavka 2.; |
| --- | --- |

—

predmetna odredba ne odražava obvezna pravila u smislu članka 1. stavka 2.;

| — | je li ugovorna odredba obuhvaćena člankom 4. stavkom 2. i, ako jest, ispunjava li zahtjeve u pogledu transparentnosti; |
| --- | --- |

—

je li ugovorna odredba obuhvaćena člankom 4. stavkom 2. i, ako jest, ispunjava li zahtjeve u pogledu transparentnosti;

| — | je li ugovorna odredba nepoštena, tj. stvara li, suprotno zahtjevima u pogledu dobre vjere, znatnu neuravnoteženost između prava i obveza stranaka na štetu potrošača, uključujući i potencijalan izostanak transparentnosti predmetnih odredaba ili, ako je primjenjivo, odgovara li jednoj od odredaba koje se nalaze na crnom ili sivom popisu. |
| --- | --- |

—

je li ugovorna odredba nepoštena, tj. stvara li, suprotno zahtjevima u pogledu dobre vjere, znatnu neuravnoteženost između prava i obveza stranaka na štetu potrošača, uključujući i potencijalan izostanak transparentnosti predmetnih odredaba ili, ako je primjenjivo, odgovara li jednoj od odredaba koje se nalaze na crnom ili sivom popisu.

5.5.3.   Dostupnost potrebnih pravnih i činjeničnih elemenata

Dostupnost potrebnih pravnih i činjeničnih elemenata

Glavni element za ocjenu nepoštenosti ugovornih odredaba jest ugovor sa svim svojim odredbama. Međutim, kako je prethodno objašnjeno, prije ocjenjivanja nepoštenosti odredbe, potrebno je razmotriti i druge elemente, kao na primjer, je li jedna strana potrošač, je li odredba ugovorena pojedinačno te je li prodavatelj robe ili pružatelj usluga pružio sve potrebne informacije potrošaču prije potpisivanja ugovora.

Jedan problem može predstavljati činjenica da, u određenom slučaju, nacionalni sud možda neće imati sve potrebne činjenične i pravne elemente kako bi odlučio o nepoštenosti ugovorne odredbe. Sud to priznaje kada u mnogobrojnim odlukama primjenjuje formulacije kao što je „kada [nacionalni sud] ima dostupne potrebne pravne i činjenične elemente” (480).

480

Istodobno Sud je razjasnio da kontrola po službenoj dužnosti podrazumijeva proaktivan pristup kako bi se dobio pristup elementima potrebnima za ocjenjivanje ugovornih odredaba (481), na primjer kada je upotrijebio pojam „istražiti” u vezi s preduvjetima članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (482):

481

482

| [...], Sud je smatrao da nacionalni sud mora po službenoj dužnosti istražiti spada li odredba u ugovoru sklopljenom između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača u područje primjene Direktive te, ako spada, po službenoj dužnosti ocijeniti je li predmetna odredba nepoštena [...]. (483) |
| --- |

[...], Sud je smatrao da nacionalni sud mora po službenoj dužnosti istražiti spada li odredba u ugovoru sklopljenom između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača u područje primjene Direktive te, ako spada, po službenoj dužnosti ocijeniti je li predmetna odredba nepoštena [...]. (483)

mora po službenoj dužnosti istražiti spada li odredba u ugovoru sklopljenom između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača u područje primjene Direktive te

po službenoj dužnosti ocijeniti je li predmetna odredba nepoštena

483

Sud (484) je istaknuo i da nacionalni sudovi moraju dobiti potrebna objašnjenja u vezi s pitanjem je li jedna strana potrošač ako postoji najmanje jedan pokazatelj da bi to mogao biti slučaj:

484

| [...]Načelo djelotvornosti nasuprot tomu zahtijeva da nacionalni sudac koji odlučuje o sporu koji se odnosi na ugovor koji bi mogao ući u područje primjene navedene direktive bude dužan, kada raspolaže potrebnim pravnim i činjeničnim elementima ili njima može raspolagati ako uputi jednostavan zahtjev za pojašnjenje, provjeriti može li se kupac okvalificirati kao potrošač, iako se potonji nije izričito pozvao na to svojstvo. |
| --- |

[...]Načelo djelotvornosti nasuprot tomu zahtijeva da nacionalni sudac koji odlučuje o sporu koji se odnosi na ugovor koji bi mogao ući u područje primjene navedene direktive bude dužan, kada raspolaže potrebnim pravnim i činjeničnim elementima ili njima može raspolagati ako uputi jednostavan zahtjev za pojašnjenje, provjeriti može li se kupac okvalificirati kao potrošač, iako se potonji nije izričito pozvao na to svojstvo.

ili njima može raspolagati ako uputi jednostavan zahtjev za pojašnjenje

Stoga, ako postoje pokazatelji da bi predmetni ugovor mogao biti potrošački ugovor, nacionalni sud obvezan je istražiti to pitanje čak i ako ga strane nisu postavile. Takav proaktivan pristup uistinu bi se mogao smatrati potrebnim na temelju obvezujuće prirode u skladu s člankom 6. stavkom 1.

Slično tomu, ako postoje pokazatelji da je moguće podnijeti tužbu na temelju ugovornih odredaba koje nisu pojedinačno ugovorene, ali nisu odmah dostupni svi elementi za dovršetak ispitivanja, nacionalni sudovi morat će postaviti to pitanje strankama kako bi dobili potrebna objašnjenja i dokaze (485). U slučaju kada su prodavatelji robe ili pružatelji usluga bili obvezni pružiti određene informacije potrošačima, sudovi moraju provjeriti jesu li potrošači primili potrebne informacije (486).

485

486

U mjeri u kojoj određena postupovna pravila, na primjer, u zahtjevu za plaćanje ili provedbenim postupcima, ne omogućuju sudovima donošenje ocjene unatoč dostupnosti tih elemenata (487) ili im ne daju pristup tim elementima (488), uključujući ugovor na kojem se tužba temelji, ta postupovna ograničenja ne mogu ukloniti obvezu osiguranja kontrole po službenoj dužnosti.

487

488

To je tumačenje u skladu s navodima izloženima dalje u tekstu:

| — | Formulacija koju upotrebljava Sud i kontekst različitih odluka ukazuju na to da Sud priznaje činjenicu da, u praksi, nacionalni sud neće biti u mogućnosti provesti potrebno ocjenjivanje bez pristupa tim elementima (489). |
| --- | --- |

—

Formulacija koju upotrebljava Sud i kontekst različitih odluka ukazuju na to da Sud priznaje činjenicu da, u praksi, nacionalni sud neće biti u mogućnosti provesti potrebno ocjenjivanje bez pristupa tim elementima (489).

činjenicu

489

| — | U većini slučajeva Sud je uzeo u obzir činjenicu da je sud koji je uputio zahtjev imao pristup potrebnim elementima. Nadalje, u nekoliko tih odluka Sud je upotrijebio formulaciju „čak i kada/iako (490) ima dostupna pravna pitanja i činjenice potrebne u tom cilju...”, čime je istaknuo a fortiori obrazloženje koje je suprotno pravnom uvjetu. |
| --- | --- |

—

U većini slučajeva Sud je uzeo u obzir činjenicu da je sud koji je uputio zahtjev imao pristup potrebnim elementima. Nadalje, u nekoliko tih odluka Sud je upotrijebio formulaciju „čak i kada/iako (490) ima dostupna pravna pitanja i činjenice potrebne u tom cilju...”, čime je istaknuo a fortiori obrazloženje koje je suprotno pravnom uvjetu.

čak i kada/iako

490

a fortiori

| — | Ako se nacionalnim postupovnim pravilima može spriječiti kontrola po službenoj dužnosti onemogućivanjem pristupa potrebnim elementima za sudove, to bi ugrozilo pravo na djelotvoran pravni lijek. |
| --- | --- |

—

Ako se nacionalnim postupovnim pravilima može spriječiti kontrola po službenoj dužnosti onemogućivanjem pristupa potrebnim elementima za sudove, to bi ugrozilo pravo na djelotvoran pravni lijek.

| — | U slučaju kada je kontrola po službenoj dužnosti potrebna zbog načela ekvivalentnosti, ta kontrola bila bi spriječena u praksi kada se u skladu s postupovnim pravilima na nacionalnoj razini sudovima uskrati pristup potrebnim elementima. |
| --- | --- |

—

U slučaju kada je kontrola po službenoj dužnosti potrebna zbog načela ekvivalentnosti, ta kontrola bila bi spriječena u praksi kada se u skladu s postupovnim pravilima na nacionalnoj razini sudovima uskrati pristup potrebnim elementima.

ekvivalentnosti

Sud (491) je potvrdio to tumačenje kada je smatrao, nakon utvrđivanja postojanja znatnog rizika da potrošači neće uložiti prigovor na zahtjev za plaćanje (492), da izdavanje zahtjeva za plaćanje bez prethodne kontrole po službenoj dužnosti nepoštenosti ugovornih odredaba nije bilo u skladu s člankom 7. stavkom 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Sud je došao do tog zaključka iako je bio svjestan da, u skladu s predmetnim postupovnim pravilima, nacionalni sudovi nisu inače imali pristup pravnim i činjeničnim elementima za to ispitivanje (493) i bez spominjanja pristupa tim elementima kao uvjeta za donošenje zaključka (494), kada je naveo

491

492

493

494

| [...] Članak 7. stavak 1. Direktive 93/13 potrebno je tumačiti u smislu da isključuje postupak kojim se odobrava izdavanje zahtjeva za plaćanje kada sud koji se bavi zahtjevom za izdavanje zahtjeva za plaćanje nije nadležan za ispitivanje jesu li odredbe predmetnog ugovora nepoštene, ako detaljna pravila za ostvarivanje prava na podnošenje prigovora protiv tog zahtjeva ne omogućuju poštovanje tih prava koja potrošač ima u skladu s predmetnom Direktivom, a koja je potrebno zajamčiti. |
| --- |

[...] Članak 7. stavak 1. Direktive 93/13 potrebno je tumačiti u smislu da isključuje postupak kojim se odobrava izdavanje zahtjeva za plaćanje kada sud koji se bavi zahtjevom za izdavanje zahtjeva za plaćanje nije nadležan za ispitivanje jesu li odredbe predmetnog ugovora nepoštene, ako detaljna pravila za ostvarivanje prava na podnošenje prigovora protiv tog zahtjeva ne omogućuju poštovanje tih prava koja potrošač ima u skladu s predmetnom Direktivom, a koja je potrebno zajamčiti.

Stoga u predmetima u kojima se Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima zahtijeva kontrola po službenoj dužnosti, nacionalni sudovi moraju biti obvezni pribaviti potrebne elemente za ocjenjivanje po službenoj dužnosti tumačenjem pravila na nacionalnoj razini u skladu s pravom EU-a ili, ako to nije moguće, ukidanjem pravila na nacionalnoj razini koja su u suprotnosti.

5.5.4.   Zaključci koji će biti doneseni na temelju ocjenjivanja nepoštenosti

Zaključci koji će biti doneseni na temelju ocjenjivanja nepoštenosti

Na kraju ocjenjivanja nacionalni sudovi moraju utvrditi posljedice koje proizlaze iz nepoštenosti predmetnih ugovornih odredaba i njihove neobvezujuće prirode, a u skladu s načelima utvrđenima u Odjeljku 4. Ovisno o zahtjevu. vrsti postupka i prirodi ugovorne odredbe to bi moglo prouzročiti, na primjer, odbacivanje ili ograničavanje zahtjeva protiv potrošača koji se potpuno ili djelomično temelji na nepoštenim ugovornim odredbama ili prekida ili ograničavanja provedbe ili izjave o nevaljanosti.

Kako je prethodno spomenuto, prije nego što nacionalni sud odluči prestati primjenjivati ugovornu odredbu koju je po službenoj dužnosti ocijenio i smatra je nepoštenom, mora saslušati obje strane u pogledu predmetnog pitanja (495).

495

Nadalje, potrošači mogu odlučiti ne oslanjati se na tu zaštitu u sudskim postupcima nakon što budu obaviješteni o nepoštenosti i neobvezujućoj prirodi predmetnih ugovornih odredaba, u kojima će nadležna tijela morati primijeniti nepoštenu ugovornu odredbu (496). U svjetlu obvezne prirode članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima takve izjave trebale bi biti valjane samo ako sudac procijeni da je potrošač u potpunosti razumio pravnu situaciju i da se njegova izjava ne temelji na pogrešnim pretpostavkama ili pritisku druge strane.

496

5.6.   Posljedice kontrole po službenoj dužnosti, djelotvornosti i ekvivalentnosti i nacionalnih postupovnih pravila

Posljedice kontrole po službenoj dužnosti, djelotvornosti

ekvivalentnosti

U slučajevima kad se na temelju prava EU-a zahtijeva kontrola po službenoj dužnosti nepoštenosti ugovornih odredaba, nacionalni sudovi moraju osigurati tu kontrolu tumačenjem i primjenom nacionalnog prava u najvećoj mogućoj mjeri te u skladu s pravom EU-a (497). Kada to nije moguće i kada pravila na nacionalnoj razini nisu u skladu s načelom djelotvornosti i/ili ne jamče djelotvoran pravni lijek, nacionalni sudovi moraju ukinuti ta nacionalna pravila kako bi se provele kontrole po službenoj dužnosti potrebne na temelju prava EU-a (498).

497

498

Štoviše, načela kontrole po službenoj dužnosti i djelotvornosti mogu od država članica zahtijevati određene prilagodbe ili ispravke u njihovim zakonodavstvima u mjeri u kojoj su pravila ili postupci na nacionalnoj razini u suprotnosti s tim načelima, kako je opisano prethodno u tekstu. Stoga su države članice pozvane da ispitaju sve nacionalne odredbe koje mogu biti u suprotnosti s jamstvima potrebnima u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, kako ih tumači Sud.

djelotvornosti

U slučaju kada je kontrola po službenoj dužnosti potrebna na temelju načela ekvivalentnosti (499), nacionalni sudovi obvezni su po službenoj dužnosti primijeniti predmetne nacionalne odredbe mutatis mutandis kako bi se ocijenila nepoštenost ugovornih odredaba. Međutim, ako te odredbe ne obuhvaćaju izričito mjere koje se temelje na pravu EU-a, postoji rizik da nacionalni sudovi neće provesti predmetnu kontrolu isključivo na temelju tih nacionalnih odredaba. Stoga, usklađenost s načelom ekvivalentnosti može zahtijevati i prilagodbe.

ekvivalentnosti

499

mutatis mutandis

ekvivalentnosti

Konačno, Sud (500) je razjasnio da odluka nacionalnog suda u najvišem stupnju koji ne poštuje svoju obvezu ocjenjivanja po službenoj dužnosti nepoštenosti ugovornih odredaba, može predstavljati ozbiljno kršenje prava EU-a, koje bi moglo prouzročiti odgovornost države članice za štetu koju je pretrpio potrošač.

500

5.7.   Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba i izvansudski postupci

Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba i izvansudski postupci

Sudska praksa Suda u pogledu postupovnih jamstava koja proizlazi iz Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima odnosi se isključivo na „sudove” u smislu članka 267. UFEU-a. Sud je smatrao da arbitražni sudovi ne mogu donositi prethodne odluke (501).

501

U pogledu Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima Sud (502) je presudio da se njegova sudska praksa u pogledu obveze po službenoj dužnosti za nacionalne sudove ne primjenjuje na javne bilježnike pri pričvršćivanju javnobilježničkog akta na izvorni dokument. Međutim, ocjena postupka može u cijelosti uzeti u obzir ulogu javnih bilježnika u skladu s predmetnim nacionalnim pravom pri sastavljanju takvih dokumenata (503). Istodobno, jamstva u fazi koja prethodi sudskom postupku ne mogu zamijeniti pristup cjelovitoj sudskoj ocjeni koju donosi sudac (504).

502

503

504

Međutim, Sud je razjasnio da, u vezi s arbitražnim postupcima koje pokreću trgovci protiv potrošača, pod uvjetom da su dopustivi u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom, mora postojati učinkovita sudska kontrola arbitražnog pravorijeka u postupcima priziva i provedbenim postupcima (505). Na temelju načela ekvivalentnosti i djelotvornosti (506) to može podrazumijevati obvezu za sudove da po službenoj dužnosti ocijene nepoštenost predmetnih ugovornih odredaba, uključujući ugovorne odredbe kojima se prodavatelju robe ili pružatelju usluga omogućuje arbitražu, ako je potrebno u fazi provedbe. Nacionalna pravila u pogledu takvih postupaka, koja ugrožavaju primjenu načela učinkovite sudske zaštite protiv nepoštenih ugovornih odredaba potrebno je smatrati protivnima Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (507). Ugovorne odredbe u skladu s kojima trgovci nameću arbitražne postupke potrošačima vrlo će vjerojatno biti nepoštene ako isključuju ili onemogućuju pravo potrošača na tužbu ili iskorištavanje pravnog lijeka (508), uključujući kada sprečavaju učinkovitu sudsku kontrolu nepoštenih ugovornih odredaba.

505

djelotvornosti

506

507

508

U pogledu postupka rješavanja sporova koje pokreću potrošači, Direktiva 2013/11/EU o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova (ARS) (509) sadržava važna jamstva, među ostalim, za ugovore između potrošača i trgovca u pogledu podnošenja pritužbi tijelu za alternativno rješavanje potrošačkih sporova te poštenosti i zakonitosti postupaka pred priznatim tijelima za alternativno rješavanje potrošačkih sporova. U okviru područja primjene Direktive 2013/11/EU ugovor između potrošača i trgovca o podnošenju pritužbi subjektu za ARS nije obvezujući za potrošača prije spora ako se njima potrošača lišava prava da na sudu podnese tužbu za rješavanje spora. To se a fortiori primjenjuje kada se takav ugovor nalazi u ugovornoj odredbi koja nije pojedinačno ugovorena.

509

a fortiori

6.   NALOZI U KOLEKTIVNOM INTERESU POTROŠAČA (ČLANAK 7. STAVCI 2. I 3. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA)

NALOZI U KOLEKTIVNOM INTERESU POTROŠAČA (ČLANAK 7. STAVCI 2. I 3. DIREKTIVE O NEPOŠTENIM UVJETIMA U POTROŠAČKIM UGOVORIMA)

| Članak 7.









  1. | U interesu potrošača i tržišnih konkurenata države članice osiguravaju da postoje primjerena i djelotvorna sredstva za sprečavanje stalnog korištenja nepoštenih odredaba u ugovorima koji prodavatelji robe i pružatelji usluga sklapaju s potrošačima. |
| --- | --- |

Članak 7.

Članak 7.

1.

U interesu potrošača i tržišnih konkurenata države članice osiguravaju da postoje primjerena i djelotvorna sredstva za sprečavanje stalnog korištenja nepoštenih odredaba u ugovorima koji prodavatelji robe i pružatelji usluga sklapaju s potrošačima.

| 2. | Sredstva iz stavka 1. uključuju odredbe prema kojima osobe ili organizacije koje u skladu s nacionalnim pravom imaju legitiman interes zaštititi potrošače mogu u skladu s dotičnim nacionalnim pravom postupati pred sudovima ili pred nadležnim upravnim tijelima radi donošenja odluke o tome jesu li ugovorne odredbe sastavljene za opću upotrebu nepoštene, kako bi potom mogle primijeniti odgovarajuća i djelotvorna sredstva radi sprečavanja daljnjeg korištenja takvih odredbi. |
| --- | --- |

2.

Sredstva iz stavka 1. uključuju odredbe prema kojima osobe ili organizacije koje u skladu s nacionalnim pravom imaju legitiman interes zaštititi potrošače mogu u skladu s dotičnim nacionalnim pravom postupati pred sudovima ili pred nadležnim upravnim tijelima radi donošenja odluke o tome jesu li ugovorne odredbe sastavljene za opću upotrebu nepoštene, kako bi potom mogle primijeniti odgovarajuća i djelotvorna sredstva radi sprečavanja daljnjeg korištenja takvih odredbi.

| 3. | Uz dužno poštovanje nacionalnih propisa, pravni lijekovi iz stavka 2. mogu odvojeno ili zajedno biti usmjereni protiv većeg broja prodavatelja robe ili pružatelja usluga iz istog gospodarskog područja, ili protiv njihovih udruga koje koriste te iste ili slične ugovorne odredbe ili koje preporučuju njihovo korištenje. |
| --- | --- |

3.

Uz dužno poštovanje nacionalnih propisa, pravni lijekovi iz stavka 2. mogu odvojeno ili zajedno biti usmjereni protiv većeg broja prodavatelja robe ili pružatelja usluga iz istog gospodarskog područja, ili protiv njihovih udruga koje koriste te iste ili slične ugovorne odredbe ili koje preporučuju njihovo korištenje.

Člankom 7. stavcima 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nadopunjuje se Direktiva 2009/22/EZ o sudskim nalozima za zaštitu interesa potrošača (510), posebno u pogledu naloga u kolektivnom interesu potrošača kako bi se spriječilo da pojedinačni prodavatelji robe ili pružatelji usluga ili skupina prodavatelja robe ili pružatelja usluga stalno koriste nepoštene odredbe. U skladu s člankom 7. stavkom 1. postupci za dobivanje sudskog naloga isto tako moraju biti prikladni i djelotvorni (511). U svjetlu odvraćajuće i preventivne svrhe tih postupaka, kao i njihove neovisnosti od svakog pojedinog spora, ovlaštene osobe ili organizacije, kao što su udruge za zaštitu potrošača, mogu pokrenuti postupke za izdavanje sudskih naloga iako predmetne odredbe nisu još upotrijebljene u određenim ugovorima (512). Posljedično, Sud je smatrao da članak 7. stavak 1. i članak 47. Povelje ne obvezuju države članice da udruzi za zaštitu potrošača dopuste interveniranje u obliku potpore pojedinačnim potrošačima u postupcima koji se odnose na izvršenje potencijalno nepoštenih ugovornih odredaba (513), osim ako je to potrebno u skladu s načelom ekvivalentnosti (514).

510

511

512

513

ekvivalentnosti

514

Načela ekvivalentnosti, djelotvornosti i kontrole po službenoj dužnosti te članak 47. Povelje jednako se primjenjuju u zajedničkom interesu potrošača, a njihovu je posebnu narav potrebno uzeti u obzir.

ekvivalentnosti

djelotvornosti

Osobito govoreći, člankom 6. stavkom 1., koji se tumači zajedno s člankom 7. stavcima 1. i 2., zahtijeva se da se ugovorne odredbe koje su proglašene nepoštenima u postupku za dobivanje sudskog naloga nisu obvezujuće ni za potrošače koji su stranke u postupku ni za osobe koje su s istim prodavateljem robe ili pružateljem usluga sklopile ugovor na koji se primjenjuju iste odredbe (515). Odredbu koju se smatra nepoštenom u takvom postupku smatra se nepoštenom i u svim budućim ugovorima između predmetnog trgovca i potrošača (516). Nacionalni sudovi koji odlučuju u pojedinačnim slučajevima obvezni su uzeti učinak naloga u obzir u okviru svojih obveza po službenoj dužnosti i predmetnu odredbu ne smiju smatrati poštenom i valjanom.

odredbe koje su proglašene nepoštenima u postupku za dobivanje sudskog naloga nisu obvezujuće ni za potrošače koji su stranke u postupku ni za osobe koje su s istim prodavateljem robe ili pružateljem usluga sklopile ugovor na koji se primjenjuju iste odredbe

515

516

predmetnu odredbu ne smiju smatrati poštenom i valjanom

Sud je u načelu prepoznao mogućnost dodatnog povećanja zaštite od nepoštenih ugovornih odredaba u skladu s člankom 8. izradom nacionalnog registra ugovornih odredaba koje se smatra nepoštenima u konačnim sudskim odlukama na temelju kojih provedbeno tijelo može kazniti druge prodavatelje robe ili pružatelje usluga koji se služe jednakovrijednim odredbama. Međutim, u svjetlu članka 47. Povelje takvi prodavatelji robe ili pružatelji usluga moraju imati učinkovitu sudsku zaštitu od odluke kojom se odredbe smatra ekvivalentnima i protivnima odluci kojom se određuje iznos kazne (517).

prodavatelje robe ili pružatelje usluga

517

Unatoč očitim koristima kolektivne tužbe u skladu s člankom 7. stavkom 2., takva tužba ne smije umanjiti pravo potrošača koji podnose paralelne pojedinačne tužbe kojima se traži proglašavanje ugovorne odredbe nepoštenom da se odvoje od kolektivne tužbe u pogledu sličnih odredaba koje se upotrebljavaju u ugovorima iste vrste. Kako je objasnio Sud (518), pojedinačne i kolektivne tužbe u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nadopunjuju se te imaju različite svrhe i pravne učinke. Cilj je kolektivne tužbe za dobivanje sudskog naloga sažeta, općenita ocjena eventualne nepoštenosti ugovorne odredbe, dok pojedinačna tužba podrazumijeva posebno ispitivanje ugovorne odredbe u svjetlu određenih okolnosti predmeta (519). Slijedom toga, kolektivne tužbe mogu imati samo ograničeni postupovni učinak na pojedinačne tužbe, opravdan osobito dobrim sudovanjem i potrebom za izbjegavanjem neusklađenih sudskih odluka. Stoga, člankom 7. onemogućuje se pravilo na nacionalnoj razini, u skladu s kojim se od suda zahtijeva automatska obustava pojedinačne tužbe koju je podnio potrošač do donošenja konačne odluke u kolektivnoj tužbi koja se istodobno vodi, a koju je podnijela udruga (520).

518

519

520

U tom kontekstu trebale bi biti dostupne privremene mjere u okviru pojedinačne tužbe, i to na zahtjev potrošača i po službenoj dužnosti suda, dokle god je prikladno, do donošenja konačne odluke u kolektivnoj tužbi koja je u tijeku (521). To je relevantno posebno kada je potrebna privremena mjera radi osiguranja potpune djelotvornosti presude u pojedinačnoj tužbi.

521

U pogledu pravila nadležnosti Sud je prihvatio da se pravilom na nacionalnoj razini, u skladu s kojim se tužbe za dobivanje sudskog naloga, koje podnose udruge za zaštitu potrošača, moraju podnijeti sudu gdje tuženik, tj. prodavatelj robe ili pružatelj usluga, ima poslovni nastan ili adresu, ne narušava načelo djelotvornosti (522). Sud je smatrao da udruge potrošača nisu u jednako slabom položaju kao pojedinačni potrošači kada traže postupke protiv prodavatelja robe ili pružatelja usluga te je uputio na članak 4. stavak 1. Direktive 2009/22/EZ (523).

522

523

Sud je nadalje smatrao da pravila nadležnosti Unije znače da postupak za dobivanje sudskog naloga koji pokreće udruga za zaštitu potrošača kako bi se trgovca spriječilo da upotrijebi odredbe koje se smatra nepoštenima u ugovorima s fizičkim osobama, predstavlja pitanje koje se odnosi na štetne radnje, delikte ili kvazidelikte u smislu Briselske konvencije (524). To tumačenje vrijedi i za Uredbu Bruxelles I (525). To podrazumijeva da se nadležnost može pripisati sudu gdje je došlo do štetnog događaja, što treba široko protumačiti u odnosu na zaštitu potrošača te tako da ne obuhvaća samo situacije u kojima je pojedinac osobno pretrpio štetu, već osobito, narušavanje pravne stabilnosti upotrebom nepoštene odredbe (526). Pravo koje se primjenjuje na takav postupak potrebno je utvrditi u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe Rim II (527), dok se pravo koje se primjenjuje na ocjenu određene ugovorne odredbe uvijek mora odrediti u skladu s Uredbom Rim I (528), bez obzira je li ocjena donesena u pojedinačnoj ili kolektivnoj tužbi (529).

524

525

526

527

528

529

---

(1)  Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (SL L 95, 21.4.1993., str. 29.) izmijenjena Direktivom 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

1

(2)  Završno izvješće od 23. svibnja 2017., SWD(2017) 208 final.

2

(3)  Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993., Direktive 98/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila EU-a o zaštiti potrošača, COM(2018) 185 final. U trenutku donošenja ove Obavijesti Vijeće i Europski parlament načelno su se usuglasili oko uvrštavanja novog članka 8.b o sankcijama u Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

3

(4)  COM(2018) 183 final.

4

(5)  Odjeljak 2.1.

5

(6)  Te su informacije dostupne i na -internetskim stranicama Glavne uprave za pravosuđe i potrošače: https://archiefotc01.archiefweb.eu/archives/archiefweb/20171125145225/http://ec.europa.eu/consumers/consumer_rights/rights-contracts/directive/notifications/index_en.htm#HR

6

(7)  https://e-justice.europa.eu/content_text_of_the_directive-628-en.do#partDisplayArea

7

(8)  Barem kad je riječ o potrošačkom ugovornom pravu. Vidjeti predmet C-377/14 Radlinger Radlingerová, t. 60.–74., posebno t. 62. s upućivanjem na druge presude: kad je riječ o Direktivi Vijeća 85/577/EEZ od 20. prosinca 1985. za zaštitu potrošača u pogledu ugovora sklopljenih izvan poslovnih prostorija (SL L 372, 31.12.1985., str. 31.), predmet C-227/08, Martín Martín, t. 29., kad je riječ o Direktivi 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o određenim aspektima prodaje robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu (SL L 171, 7.7.1999., str. 12.), predmet C-32/12, Duarte Hueros, t. 39. Kad je riječ o Direktivi 1999/44/EZ, vidjeti i predmet C-497/13 Froukje Faber, t. 42.–48. Kad je riječ o Direktivi Vijeća 87/102/EEZ od 22. prosinca 1986. za usklađivanje zakona i drugih propisa država članica koji se odnose na kreditiranje potrošača (SL L 42, 12.2.1987., str. 48.), zamijenjena Direktivom 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.), vidjeti predmet C-429/05 Rampion, t. 69. i izreku te predmet C-76/10 Pohotovost, t. 76.

8

Radlinger Radlingerová,

Martín Martín

Duarte Hueros

Froukje Faber

Rampion,

Pohotovost

(9)  SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

9

(10)  Najčešće presude i ponekad rješenja.

10

(11)  Na primjer, predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 51.

11

Asturcom Telecomunicaciones

(12)  Upućivanje na predmet C-168/05 Mostaza Claro, t. 37.

12

Mostaza Claro

(13)  Predmet C-243/08 Pannon GSM, t. 31.; predmet C-168/05, Mostaza Claro, t. 3.; predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 78.

13

Pannon GSM

Mostaza Claro

Kásler i Káslerné Rábai

(14)  U trenutku donošenja članka 100.a Ugovora o osnivanju Europske ekonomske zajednice.

14

(15)  Dalje u tekstu „Povelja”.

15

(16)  Citat u nastavku preuzet je iz predmeta C-147/16 Karel de Grote, t. 54. Sud na kraju te točke upućuje na predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 31., i predmet C-110/14 Costea, t. 18., te tamo navedenu sudsku praksu. Slične se izjave mogu naći u mnogim drugim presudama, npr. u predmetu C-169/14 Sánchez Morcillo, t. 22.

16

Karel de Grote

Asbeek Brusse

Costea

Sánchez Morcillo

(17)  O ovom se aspektu posebno raspravlja u predmetu C-147/16 Karel de Grote, t. 59.

17

Karel de Grote

(18)  Ovaj je aspekt istaknut u predmetu C-110/14 Costea, t. 27.

18

Costea

(19)  Npr. predmet C-421/14 Banco Primus, t. 41.; predmet C-169/14 Sánchez Morcillo i Abril García, t. 23.; spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 53. i 55.

19

Banco Primus

Sánchez Morcillo i Abril García

Gutiérrez Naranjo i dr.

(20)  Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés, t. 69.

20

Banco Santander Escobedo Cortés

(21)  Npr. predmet C-169/14 Sánchez Morcillo i Abril García, t. 22. i navedena sudska praksa.

21

Sánchez Morcillo i Abril García

(22)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika Pitruzelle u predmetu C-260/18 Dziubak, t. 53.

22

Dziubak

(23)  Izvješće Komisije o provedbi Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, 27.4.2000., COM(2000) 248 final, str. 13.

23

(24)  Moguće je da ugovorne stranke čini više od jednog prodavatelja robe ili pružatelja usluga i/ili više od jednog potrošača.

24

(25)  Predmet C-590/17 Pouvin Dijoux, t. 25.–28. s upućivanjima na predmet C-110/14 Costea, t. 21. u pogledu pojma „potrošač”; predmet C-74/15 Tarcău, t. 27.; predmet C-534/15 Dumitraş, t. 36. i predmet C-535/16 Bachman, t. 36.

25

Pouvin Dijoux

Costea

Tarcău

Dumitraş

Bachman

(26)  Npr. u predmetu C-147/16 Karel de Grote, ovdje se citiraju točke 53. i 55.

26

Karel de Grote

(27)  Predmet C-488/11, Asbeek Brusse, t. 30. i predmet C-110/14 Costea, t. 17. i navedena sudska praksa.

27

Asbeek Brusse,

Costea,

(28)  Upućivanje po analogiji na rješenje od 27. travnja 2017. u predmetu C-535/16, Bachman, t. 36. i navedenoj sudskoj praksi.

28

Bachman,

(29)  Predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 25.

29

Asbeek Brusse

(30)  Predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 26.

30

Asbeek Brusse

(31)  Predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 31.

31

Asbeek Brusse

(32)  Predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 27.–30.; predmet C-147/16 Karel de Grote, t. 40.–42.

32

Asbeek Brusse,

Karel de Grote

(33)  Vidjeti, na primjer, upućivanje u točki 51. predmeta C-147/16 Karel de Grote na predmet C-59/12 Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs, koji se odnosi na Direktivu 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.).

33

Karel de Grote

Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs

(34)  Predmet C-147/16 Karel de Grote, t. 47. i 48.

34

Karel de Grote

(35)  Upućivanje na predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 28. i navedenu sudsku praksu.

35

Asbeek Brusse

(36)  Predmet C-147/16 Karel de Grote, t. 49.-51.

36

Karel de Grote

(37)  Predmet C-59/12 Zentrale zur Bekämpfung des unlauteren Wettbewerbs, t. 32.

37

Zentrale zur Bekämpfung des unlauteren Wettbewerbs

(38)  Predmet C-147/16 Karel de Grote, t. 51.

38

Karel de Grote

(39)  Upućivanje analogijom na predmet C-59/12 Zentrale zur Bekämpfung des unlauteren Wettbewerbs, t. 32.

39

Zentrale zur Bekämpfung des unlauteren Wettbewerbs

(40)  Predmet C-590/17 Pouvin Dijoux, t. 37.; predmet C-147/6 Karel de Grote – Hogeschool Katholieke Hogeschool Antwerpen, t. 57. i 58.

40

Pouvin Dijoux

Karel de Grote – Hogeschool Katholieke Hogeschool Antwerpen

(41)  Predmet C-590/17 Pouvin Dijoux.

41

Pouvin Dijoux.

(42)  Predmet C-147/16 Karel de Grote.

42

Karel de Grote

(43)  Predmet C 537/13 Šiba.

43

Šiba.

(44)  Predmet C-110/14 Costea.

44

Costea.

(45)  Predmet C-110/14 Costea, t. 27.

45

Costea

(46)  Upućivanje na predmet C-537/13 Šiba, t. 23.

46

Šiba,

(47)  Predmeti C-74/15 Dumitru Tarcău i C-534/15 Dumitraş, t. 34.–40.

47

Dumitru Tarcău

Dumitraş

(48)  Predmet C-290/16 Air Berlin, t. 44.

48

Air Berlin

(49)  Sud bi mogao dodatno razjasniti tu kategoriju ugovorâ u predmetu C-272/18 Verein für Konsumenteninformation protiv TVP Treuhand- und Verwaltungsgesellschaft für Publikumsfonds mbH & Co KG (u tijeku 31. svibnja 2019.) o ugovorima o fiduciji koji se na temelju njemačkog prava sklapaju između vodećeg partnera i drugih komanditnih društava.

49

Verein für Konsumenteninformation protiv TVP Treuhand- und Verwaltungsgesellschaft für Publikumsfonds mbH & Co KG

(50)  Kako je nezavisni odvjetnik naveo u točki 56. predmeta C-590/17 Pouvin Dijoux, uvodna izjava 10. „pruža ilustrativne primjere vrsta pravnih poslova koji nisu obuhvaćeni člankom 1. stavkom 1. u vezi s člankom 2. točkama (b) i (c) Direktive 93/13”.

50

Pouvin Dijoux

(51)  Kad je riječ o ugovorima o radu, vidjeti predmet C-590/17 Pouvin Dijoux, t. 32.

51

Pouvin Dijoux

(52)  Predmeti C-74/15 Dumitru Tarcău i C-534/15 Dumitraş.

52

Dumitru Tarcău

Dumitraş

(53)  To je potvrđeno zajedničkim stajalištem nacionalnih tijela u okviru mreže provedbenih tijela uspostavljene Uredbom (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (Uredba o suradnji u zaštiti potrošača) (SL L 364, 9.12.2004., str. 1.) o zaštiti potrošača na društvenim mrežama, dostupno na http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-631_hr.htm (studeni 2016.). Vidjeti i pojam naknade prema uvodnoj izjavi 16. Direktive (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (SL L 321, 17.12.2018., str. 36.).

53

(54)  Predmeti C-74/15 Dumitru Tarcău, t. 26. i C-534/15 Dumitraş, t. 31.

54

Dumitru Tarcău

Dumitraş

(55)  Predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 32.–34.

55

Asbeek Brusse

(56)  Predmet C 537/13 Šiba, t. 23. i 24.

56

Šiba

(57)  Predmet C-110/14 Costea.

57

Costea.

(58)  Predmet C-147/16 Karel de Grote.

58

Karel de Grote

(59)  Predmeti C-74/15 Dumitru Tarcău i C-534/15 Dumitraş.

59

Dumitru Tarcău

Dumitraş

(60)  Predmet C-590/17 Pouvin Dijoux. Sud je smatrao da pojam „potrošač” na temelju članka 2. točke (b) Direktive obuhvaća zaposlenika društva i njegova bračnog druga, koji s tim društvom sklope ugovor o kreditu čije je sklapanje načelno ograničeno na članove osoblja navedenog društva, a koji je namijenjen financiranju stjecanja nekretnine u privatne svrhe. Pojam „prodavatelj (robe) ili pružatelj (usluge)” iz članka 2. točke (c) Direktive obuhvaća takvo društvo kada ono sklapa takav ugovor o kreditu u okviru svojeg obrta, poduzeća i profesije, čak i ako odobravanje kredita nije njegova glavna djelatnost.

60

Pouvin Dijoux

(61)  U nekim državama članicama (vidjeti Prilog II.) pravilima o nepoštenim ugovornim odredbama podliježu i ugovorne odredbe o kojima su se vodili pojedinačni pregovori.

61

(62)  Članak 3. stavak 2.

62

(63)  Uvodna izjava 9.

63

(64)  Članak 3. stavak 2.; predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, t. 63.

64

Verein für Konsumenteninformation

Amazon

(65)  Uvodna izjava 11.

65

(66)  Predmet C-452/18 Ibercaja Banco (u tijeku 31. svibnja 2019.).

66

Ibercaja Banco

(67)  Vidjeti relevantne obavijesti država članica na temelju članka 8.a kako je prikazano u Prilogu II.

67

(68)  Navod je preuzet iz predmeta C-51/17 OTP Bank protiv Ilyés i Kissa, t. 54. Ista se izjava može naći, na primjer, u predmetima C-186/16 Andriciuc, t. 31. i C-34/13 Kušionová, t. 77.

68

OTP Bank protiv Ilyés i Kissa

Andriciuc

Kušionová

(69)  Upućivanje na predmet C-186/16 Andriciuc i dr., t. 31. i tamo navedenu sudsku praksu.

69

Andriciuc i dr.,

(70)  Predmeti C-266/18 Aqua Med, t. 33., C-446/17 Woonhaven Antwerpen, t. 25., C-186/16 Andriciuc, t. 29., C-280/13 Barclays Bank, t. 31. i 42., C-34/13 Kušionová, t. 77., C-92/11 RWE Vertrieb, t. 26.

70

Aqua Med

Woonhaven Antwerpen

Andriciuc

Barclays Bank

Kušionová

RWE Vertrieb

(71)  Predmet C-51/17 OTP Bank protiv Ilyés i Kissa t. 53.; predmet C-92/11 RWE Vertrieb, t. 28. Vidjeti i uvodnu izjavu 13. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

71

OTP Bank protiv Ilyés i Kissa

RWE Vertrieb

(72)  Predmet C-51/17 OTP Bank protiv Ilyés i Kissa, t. 62.–64. Međutim, takvom se odredbom potrošačima ne mogu uskratiti prava koja mogu proizlaziti iz nevaljanosti ugovora zbog nepoštenosti ugovorne odredbe. Vidjeti odjeljak 4.3.2.1 i predmet C-118/17 Dunai, t. 51.–55.

72

OTP Bank protiv Ilyés i Kissa

Dunai

(73)  U predmetu C-51/17 OTP Bank protiv Ilyés i Kissa, Sud je utvrdio da standardna ugovorna odredba koja se odnosi na rizik promjene tečaja u ugovoru o hipotekarnom zajmu koji je sklopljen u stranoj valuti nije izuzeta iz područja primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, čak i ako su u nacionalnom pravu sadržane obvezne odredbe o mehanizmu konverzije valute.

73

OTP Bank protiv Ilyés i Kissa,

rizik

(74)  Predmet C-92/11 RWE Vertrieb, t. 1. izreke: „Članak 1. stavak 2. Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima mora se tumačiti u smislu da se ta direktiva primjenjuje na odredbe općih uvjeta koje su uvrštene u ugovore koji se sklapaju između pružatelja usluga i potrošača, kojima se reproducira pravilo nacionalnog prava primjenjivo na drugu kategoriju ugovora i koje ne podliježu predmetnom nacionalnom zakonodavstvu”.

74

RWE Vertrieb

(75)  Predmet C-266/18 Aqua Med, t. 35.–38.

75

Aqua Med

(76)  Predmeti C-125/18 Gomez del Moral, C-779/18 Mikrokasa i C-81/19 Banca Transilvania, u tijeku 31. svibnja 2019.

76

Gomez del Moral

Mikrokasa

Banca Transilvania

(77)  Konvencija o ujednačavanju određenih pravila u međunarodnom zračnom prijevozu (Montrealska konvencija) potpisana 28. svibnja 1999. u Montrealu.

77

Konvencija o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999.

Atenska konvencija o prijevozu putnika i njihove prtljage morem iz 1974., kako je izmijenjena protokolom iz 2002. (Atenska konvencija).

(78)  Predmet C-290/16 Air Berlin, t. 44.

78

Air Berlin

(79)  Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

79

(80)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.).

80

(81)  Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).

81

(82)  Direktiva 2008/122/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. siječnja 2009. o zaštiti potrošača u odnosu na određene aspekte ugovora o pravu na vremenski ograničenu uporabu nekretnine, o dugoročnim proizvodima za odmor, preprodaji i razmjeni (SL L 33, 3.2.2009., str. 10.).

82

(83)  Direktiva 2014/17/ЕU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.).

83

(84)  Direktiva (EU) 2015/2302 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.).

84

(85)  SL L 321, 17.12.2018., str. 36. U uvodnoj izjavi 260. navodi se da bi krajnji korisnici trebali biti obaviješteni, među ostalim, o svim razinama kvalitete usluge, uvjetima za promotivne akcije i raskid ugovorâ, primjenjive tarifne planove i tarife za usluge koje podliježu posebnim uvjetima određivanja cijene.

85

(86)  Uredba (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (SL L 293, 31.10.2008., str. 3.).

86

(87)  Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.).

87

(88)  Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).

88

(89)  O odnosu između Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i Direktive 2003/55/EZ (SL L 176, 15.7.2003., str. 57.) raspravljalo se u predmetu C-92/11 RWE Vertrieb, u kojem je Sud na komplementaran način primijenio oba instrumenta.

89

RWE Vertrieb

(90)  Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze (Rim I) (SL L 177, 4.7.2008., str. 6.).

90

(91)  Uredba (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (preinačena) (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.).

91

(92)  Uredba (EZ) br. 861/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti (SL L 199, 31.7.2007., str. 1.).

92

(93)  Uredba (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog (SL L 399, 30.12.2006., str. 1.). Pitanje odnosa između ove Uredbe i Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima postavljeno je u spojenim predmetima C-453/18 i 494/18 Bondora (koji su u tijeku 31. svibnja 2019.).

93

Bondora

(94)  Uvodni dio stavka 1. Priloga Direktivi 2009/72/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.) glasi kako slijedi: „Ne dovodeći u pitanje pravila Zajednice o zaštiti potrošača, posebno [...] i Direktivu Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim ugovornim odredbama u potrošačkim ugovorima, mjere iz članka 3. trebaju osigurati da potrošači [...]”.

94

(95)  Uvodni dio stavka 1. Priloga Direktivi 2009/73/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.) glasi kako slijedi: „Ne dovodeći u pitanje pravila Zajednice o zaštiti potrošača, posebno [...] i Direktivu Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim ugovornim odredbama u potrošačkim ugovorima, mjere iz članka 3. trebaju osigurati da kupci: [...]”.

95

(96)  Uvodna izjava 50. Direktive 2014/17/EU (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.) glasi kako slijedi: „[...] Odredbe ove Direktive koje se odnose na dodatne proizvode i usluge (npr. koje se odnose na troškove otvaranja i održavanja bankovnog računa) ne bi trebale dovoditi u pitanje [...] Direktivu Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima [...]”.

96

(97)  Uvodna izjava 258. Direktive (EU) 2018/1972 (SL L 321, 17.12.2018., str. 36.) glasi kako slijedi: „Uz ovu Direktivu, na transakcije s potrošačima u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga primjenjuju se zahtjevi iz postojećega prava Unije o zaštiti potrošača koje se odnosi na ugovore, a posebno Direktive Vijeća 93/13/EEZ [...]”. Sličan je tekst sadržan u uvodnoj izjavi 30. Direktive 2002/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o univerzalnim uslugama i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama (Direktiva o univerzalnim uslugama) (SL L 108, 24.4.2002., str. 51.).

97

(98)  Predmet C-290/16 Air Berlin, t. 45. i 46.

98

Air Berlin

(99)  U predmetu C-290/16 Air Berlin točki 2. izreke i točkama 45.–52. Sud je smatrao da se pravilima o slobodi utvrđivanja cijena utvrđenima člankom 22. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zračnom prijevozu (SL L 293, 31.10.2008., str. 3.) ne isključuje primjena Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u pogledu ugovornih odredbi koje se odnose na utvrđivanje cijena.

99

Air Berlin

(100)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.

100

(101)  Predmet C-453/10 Pereničová i Perenič, t. 2. izreke, predzadnja rečenica: „Utvrđenje da je takva poslovna praksa nepoštena jedan je od elemenata na kojima nadležni sud može, u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 93/13, temeljiti svoju procjenu nepoštenosti ugovornih odredaba koje se odnose na troškove zajma odobrenog potrošaču.”

101

Pereničová i Perenič

(102)  Predmet C-453/10 Pereničová i Perenič, zadnja rečenica točke 2. izreke.

102

Pereničová i Perenič

(103)  Na primjer, članci 5. i 6. Direktive 2008/48/EZ o potrošačkim kreditima (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.) ili članak 5. Direktive (EU) 2015/2302 o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.).

103

(104)  Vidjeti, na primjer, članak 10. Direktive 2008/48/EZ o potrošačkim kreditima (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.) – dodati odredbe – i članak 7. Direktive (EU) 2015/2302 o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.).

104

(105)  Izraz „trgovac” upotrebljava se u mnogim direktivama EU-a o zaštiti potrošača („prodavatelj robe ili pružatelj usluga” u Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), dok se u Uredbi Rim I upotrebljava izraz „poduzetnik”.

105

(106)  SL L 177, 4.7.2008., str. 6.

106

(107)  Predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, osobito t. 2. izreke.

107

Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon

(108)  Vidjeti dokument Common position of national authorities within the CPC network concerning the protection of consumers on social networks (Zajedničko stajalište nacionalnih tijela u mreži CPC-a o zaštiti potrošača na društvenim mrežama (studeni 2016.), http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-631_hr.htm.

108

(109)  Članak 8.a dodan na temelju članka 32. Direktive 2011/83/EU o pravima potrošača (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

109

(110)  To je potvrđeno, na primjer, u točki 55. predmeta C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon: „[...] U tom smislu valja primijetiti da razina zaštite potrošača varira još uvijek od države do države, sukladno članku 8. Direktive 93/13, tako da ocjena odredbe može varirati, pri čemu su sve stvari jednake uostalom, s obzirom na mjerodavno pravo.” Sud je to potvrdio i u predmetu C-453/10 Pereničová i Perenič.

110

Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon

Pereničová i Perenič

(111)  Uvršteno na temelju članka 32. Direktive 2011/83/EU o pravima potrošača (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

111

(112)  Prijavljeni nacionalni propisi nalaze se u Prilogu II. i na:

112

https://ec.europa.eu/info/notifications-under-article-8a-directive-93-13-eec_en

(113)  Izričito navedeno u prvoj alineji članka 8.a stavka 1.

113

(114)  Posljednje dvije primjene nisu izričito navedene u članku 8.a.

114

(115)  U točki 61. predmeta C-143/13 Matei i Matei Sud je potvrdio da je „crni popis” odredaba koje se moraju smatrati nepoštenima obuhvaćen strožim propisima koje države članice mogu usvojiti ili zadržati u području koje se odnosi na Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima kako bi osigurale najviši stupanj zaštite potrošača, u skladu s pravom EU-a.

115

Matei i Matei

(116)  Vidjeti i odjeljak 4. u kojem je opisan odnos između transparentnosti i nepoštenosti.

116

(117)  Predmet C-484/08 Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid, t. 41.–44.

117

Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid

(118)  Funkcija članka 4. stavka 2. dodatno je objašnjena u odjeljku 3.1.

118

(119)  Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés, t. 69.

119

Banco Santander Escobedo Cortés

(120)  Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés, t. 62.–71.; predmet C-118/17 Dunai, t. 60.–64.

120

Banco Santander Escobedo Cortés

Dunai

(121)  SL L 149, 11.6.2005., str. 22.

121

(122)  O članku 6. stavku 1. podrobnije se raspravlja u odjeljku 4., a o njegovim postupovnim implikacijama u odjeljku 5.

122

(123)  Npr. u predmetu C-453/10 Pereničová i Perenič.

123

Pereničová i Perenič.

(124)  Vidjeti predmet C-453/10 Pereničová i Perenič, t. 46. i 47. in fine:

124

Pereničová i Perenič

in fine

| „46. | Slijedom toga, utvrđenje da je poslovna praksa nepoštena ne utječe izravno na valjanost ugovora s gledišta članka 6. stavka 1. Direktive 93/13. |
| --- | --- |

„46.

Slijedom toga, utvrđenje da je poslovna praksa nepoštena ne utječe izravno na valjanost ugovora s gledišta članka 6. stavka 1. Direktive 93/13.

| 47. | [...] Utvrđenje da je takva poslovna praksa nepoštena jedan je od elemenata na kojima nadležni sud može, u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 93/13, temeljiti svoju ocjenu nepoštenosti ugovornih odredaba koje se odnose na troškove zajma odobrenog potrošaču. Međutim, takvo utvrđenje ne utječe izravno na ocjenu valjanosti sklopljenog ugovora o kreditu s gledišta članka 6. stavka 1. Direktive 93/13.” |
| --- | --- |

47.

[...] Utvrđenje da je takva poslovna praksa nepoštena jedan je od elemenata na kojima nadležni sud može, u skladu s člankom 4. stavkom 1. Direktive 93/13, temeljiti svoju ocjenu nepoštenosti ugovornih odredaba koje se odnose na troškove zajma odobrenog potrošaču. Međutim, takvo utvrđenje ne utječe izravno na ocjenu valjanosti sklopljenog ugovora o kreditu s gledišta članka 6. stavka 1. Direktive 93/13.”

(125)  Predmet C-453/10 Pereničová i Perenič, t. 35.: „Stoga se Direktivom 93/13 ne sprečava da država članica u skladu s pravom Europske unije donese nacionalno zakonodavstvo prema kojem se ugovor sklopljen između trgovca i potrošača koji sadržava jednu nepoštenu odredbu ili više njih može u cijelosti proglasiti ništetnim ako će se time osigurati bolja zaštita potrošača.”

125

Pereničová i Perenič

(126)  Npr. spojeni predmeti C-482/13, C-484/13, C-485/13 i C-487/13 Unicaja Banco, t. 38.

126

Unicaja Banco

(127)  Upućivanje na predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 64.

127

Kásler i Káslerné Rábai

(128)  Predmet 106/77 Simmenthal, t. 21.–26. Načela utvrđena u predmetu Simmenthal potvrđena su, na primjer, u predmetu C-689/13 PFE, t. 40. i 41.:

128

Simmenthal

Simmenthal

PFE

| 40. | Nacionalni sud koji u okviru svoje nadležnosti mora primijeniti odredbe prava Unije ima dužnost osigurati puni učinak tih pravnih pravila izuzimajući po potrebi od primjene, ostavljajući na vlastitu inicijativu neprimijenjenom svaku suprotnu odredbu nacionalnog prava, čak i ako je ona donesena kasnije, bez potrebe da zatraži ili čeka prethodno stavljanje izvan snage te odredbe kroz zakonodavni ili bilo koji drugi postupak predviđen ustavom [...] (upućivanje na predmet 106/77 Simmenthal, t. 21. i 24. te predmet C-112/13 A, t. 36.). |
| --- | --- |

40.

Nacionalni sud koji u okviru svoje nadležnosti mora primijeniti odredbe prava Unije ima dužnost osigurati puni učinak tih pravnih pravila izuzimajući po potrebi od primjene, ostavljajući na vlastitu inicijativu neprimijenjenom svaku suprotnu odredbu nacionalnog prava, čak i ako je ona donesena kasnije, bez potrebe da zatraži ili čeka prethodno stavljanje izvan snage te odredbe kroz zakonodavni ili bilo koji drugi postupak predviđen ustavom [...] (upućivanje na predmet 106/77 Simmenthal, t. 21. i 24. te predmet C-112/13 A, t. 36.).

Simmenthal

| 41. | Naime, svaka odredba nacionalnog pravnog poretka i svaka zakonodavna, administrativna ili sudska praksa koja bi umanjivala učinkovitost prava Unije time što uskraćuje sucu nadležnom za primjenu tog prava ovlast da već u samom trenutku te primjene učini sve što je nužno da ostavi po strani nacionalne zakonodavne odredbe koje bi mogle spriječiti puni učinak pravnih pravila Unije, bila bi nespojiva sa zahtjevima koji čine samu bit prava Unije [...] (upućivanje na predmet 106/77 Simmenthal, t. 22. i predmet C-112/13 A, t. 37.). |
| --- | --- |

41.

Naime, svaka odredba nacionalnog pravnog poretka i svaka zakonodavna, administrativna ili sudska praksa koja bi umanjivala učinkovitost prava Unije time što uskraćuje sucu nadležnom za primjenu tog prava ovlast da već u samom trenutku te primjene učini sve što je nužno da ostavi po strani nacionalne zakonodavne odredbe koje bi mogle spriječiti puni učinak pravnih pravila Unije, bila bi nespojiva sa zahtjevima koji čine samu bit prava Unije [...] (upućivanje na predmet 106/77 Simmenthal, t. 22. i predmet C-112/13 A, t. 37.).

Simmenthal,

(129)  Predmet C-118/17 Dunai, t. 61.

129

Dunai

(130)  To se naznačuje u predmetu C-168/15 Milena Tomášová, u kojem je Sud donio odluku da u određenim uvjetima države članice mogu potrošačima nadoknaditi štetu nastalu činjenicom da sud koji odlučuje u posljednjem stupnju nije po službenoj dužnosti procijenio relevantne ugovorne odredbe iako je to bio dužan učiniti na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, čak i ako u tom pogledu u nacionalnom pravu nije postojalo izričito pravilo. Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, C-49/14 Finanmadrid, C-176/17 Profi Credit Polska i C-632/17 PKO primjeri su u kojima je Sud utvrdio da su nacionalni sudovi bili dužni na vlastitu inicijativu procijeniti nepoštenost ugovorne odredbe iako takva procjena nije bila predviđena nacionalnim pravom. O pitanju kontrole nepoštenosti ugovornih odredaba po službenoj dužnosti detaljno se raspravlja u odjeljku 5.

130

Milena Tomášová

Banco Español de Crédito,

Finanmadrid

Profi Credit Polska

PKO

(131)  O odnosu Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i nacionalnih postupovnih pravila konkretnije se raspravlja u odjeljku 5.

131

(132)  U predmetu C-144/99 Commission v Netherlands, t. 21., Sud je naglasio da je pravna sigurnost nužan uvjet u vezi s prenošenjem Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

132

Commission v Netherlands

(133)  U predmetu C-143/13 Matei i Matei, t. 60., Sud na prilog upućuje kao na „sivi popis”. Međutim, mogu postojati određene varijacije u razumijevanju pojma „sivi popis” u Direktivi prenesenoj u zakonodavstvo država članica, što može uključivati samo indikativan popis kao u prilogu Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, ali i pravnu pretpostavku da su navedene odredbe nepoštene.

133

Matei i Matei

(134)  Međutim, prema trećoj rečenici iz članka 5. od tog se načela odstupa u slučaju kolektivnih postupaka kojima se nastoji spriječiti stalna upotreba određene ugovorne odredbe (vidjeti i predmet C-70/03 Komisija/Španjolska, t. 16.).

134

Komisija/Španjolska

(135)  Međutim, ako su države članice odlučile da neće prenijeti taj zahtjev, nacionalna tijela mogu obaviti procjenu moguće nepoštenosti glavnog predmeta ili cijene ili naknade čak i ako su relevantne ugovorne odredbe jasno i razumljivo sastavljene. Vidjeti predmet C-484/08 Caja de Ahorros Monte de Piedad de Madrid, t. 40.–44.

135

Caja de Ahorros Monte de Piedad de Madrid

(136)  Predmet C-472/10 Invitel, t. 1. izreke i t. 30. i 31.; predmet C-226/12 Constructora Principado, t. 27.

136

Invitel

Constructora Principado

(137)  Predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, t. 2. izreke i t. 65.–71.

137

Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon

(138)  Od predmeta C-237/02 Freiburger Kommunalbauten.

138

Freiburger Kommunalbauten.

(139)  Navod je preuzet iz predmeta C-243/08 Pannon GSM, t. 42. i 43. Sličan se tekst može pronaći, na primjer, u predmetu C-421/14 Banco Primus, t. 57. Predmet C-415/11 Aziz, t. 66. i tamo navedena sudska praksa, Predmet C-226/12 Constructora Principado, t. 20., predmet C-472/10 Invitel, t. 22. i predmet C-237/02 Freiburger Kommunalbauten, t. 23.–25. te izreka.

139

Pannon GSM

Banco Primus

Aziz

Constructora Principado

Invitel

Freiburger Kommunalbauten

(140)  Odgovara članku 267. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

140

(141)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 32. i 33.

141

Andriciuc

(142)  Nakon predmeta C-240/98 Océano Grupo Editorial, t. 2. izreke.

142

Océano Grupo Editorial

(143)  Predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, t. 71. i t. 2. izreke, spojeni predmeti C-240/98 do C-244/98 Océano Grupo Editorial, t. 21.–24.

143

Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon

Océano Grupo Editorial

(144)  Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés.

144

Banco Santander Escobedo Cortés

(145)  Predmet C-118/17 Dunai, t. 57.–64. te spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés.

145

Dunai

Banco Santander Escobedo Cortés

(146)  Vidjeti, na primjer, predmete C-348/14 Bucura, t. 50., C-484/08 Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid, t. 32. i C-76/10 Pohotovost’, t. 72.

146

Bucura

Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid

Pohotovost’

(147)  U slučaju kada države članice nisu u svoje nacionalno pravo prenijele to ograničenje sadržano u članku 4. stavku 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (vidjeti Prilog II. ovoj Obavijesti), nepoštenost takvih odredaba, uključujući primjerenost cijene, može se procijeniti neovisno o netransparentnosti. U predmetu C-484/08 Caja de Ahorros Monte de Piedad Sud je potvrdio da je takvo prenošenje u nacionalno zakonodavstvo obuhvaćeno člankom 8. Sud je u točki 1. izreke naveo: „Članak 4. stavak 2. i članak 8. Direktive Vijeća 93/13/EEZ [...] treba tumačiti na način da
  nisu
  u suprotnosti s nacionalnim propisima, [...], kojima se odobrava sudsko preispitivanje u pogledu nepoštenosti ugovornih odredaba koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora ili primjerenost cijena i naknade, s jedne strane, u odnosu na usluge ili robu koji se isporučuju u zamjenu, s druge strane, čak i u slučaju kada su te odredbe razumljivo sastavljene.”

147

Caja de Ahorros Monte de Piedad

nisu

(148)  S obzirom na glavni predmet ugovora.

148

(149)  Osim procjene primjerenosti cijene ili naknade.

149

(150)  Predmet C-186/16 Andriciuc t. 34.; predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 42. i predmet C-96/14 Van Hove, t. 31. Od Suda je zatraženo da dodatno protumači to pitanje u predmetu C-84/19 Credit Profi Polska (u tijeku 31. svibnja 2019.).

150

Andriciuc

Kásler i Káslerné Rábai

Van Hove

(151)  Predmet C-143/13 Matei i Matei, t. 50.

151

Matei i Matei

(152)  Predmet C-143/13 Matei i Matei t. 53.

152

Matei i Matei

(153)  Predmet C-51/17 OTP Bank i OTP Faktoring, t. 68., predmet C-118/17 Dunai, t. 49.

153

OTP Bank i OTP Faktoring

Dunai

(154)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 35.; predmet C-484/08 Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid, t. 34.; predmet C-96/14 Van Hove, t. 33.

154

Andriciuc

Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid

Van Hove

(155)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 36.; predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 50. i predmet C-96/14 Van Hove, t. 33.

155

Andriciuc

Kásler i Káslerné Rábai

Van Hove

(156)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 50 i 51.

156

Kásler i Káslerné Rábai

(157)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 37. i 38.

157

Andriciuc

(158)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 39.–41.

158

Andriciuc

(159)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai.

159

Kásler i Káslerné Rábai

(160)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 41., predmet C-119/17, Lupean, t. 17.

160

Andriciuc

Lupean,

(161)  Predmet C-119/17, Lupean, t. 18.–21.

161

Lupean,

(162)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai.

162

Kásler i Káslerné Rábai

(163)  Sudovima se u nacionalnom pravu može dati mogućnost procjene primjerenosti cijene čak i kad su te odredbe jasno i razumljivo sastavljene (vidjeti Prilog II. ovoj Obavijesti).

163

(164)  Npr. predmet C-143/13 Matei i Matei, t. 56.

164

Matei i Matei

(165)  Predmet C-472/10 Invitel, t. 23.

165

Invitel

(166)  Sud je u predmetu C-472/10 Invitel, t. 24., naveo sljedeće: „Kad je riječ o ugovornoj odredbi kojom se predviđa izmjena ukupne cijene usluge koja se pruža potrošaču, treba istaknuti da, u svjetlu točke 1. podtočaka (j) i (l) i točke 2. podtočaka (b) i (d) priloga Direktivi, treba posebno navesti razlog i način izmjene prethodno navedene cijene, pri čemu potrošač ima pravo na raskid ugovora.”

166

Invitel

(167)  Predmet C-143/13 Matei i Matei, posebno t. 47. Nadalje, to što naknada ne odgovara stvarnoj usluzi znači da se njezina procjena ne bi odnosila na primjerenost te naknade, t. 70.

167

Matei i Matei,

(168)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 57. i 58.

168

Kásler i Káslerné Rábai

(169)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 58., potvrđeno, na primjer, u predmetu C-143/13 Matei i Matei, t. 70.

169

Kásler i Káslerné Rábai

Matei i Matei

(170)  Osim ako se nacionalni akt o prenošenju odnosi i na ugovorne odredbe o kojima su se vodili pojedinačni pregovori (vidjeti Prilog II. Obavijesti).

170

(171)  C-119/17 Lupean, t. 23., predmet C186//16 Andriciuc, t. 43. i tamo navedena sudska praksa.

171

Lupean

Andriciuc

(172)  U uvodnoj izjavi 20. navodi se da bi „potrošač [...] zapravo trebao dobiti mogućnost da pregleda sve odredbe”.

172

(173)  Predmet C-96/14 Van Hove, t. 50.

173

Van Hove

(174)  Predmet C-96/14 Van Hove, t. 48.

174

Van Hove

(175)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika Hogana od 15. svibnja 2019. u predmetu C-621/17 Kiss, t. 41.

175

Kiss

(176)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 48. i 49.

176

Gutiérrez Naranjo i dr.

(177)  Npr. predmet C-186/16 Andriciuc, ovdje navedene točke 44. i 45. Slične izjave mogu se pronaći, na primjer, u predmetima C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 71. i 72., C-191/15 Verein für Konsumentenforschung protiv Amazon, t. 68. i C-96/14 Van Hove, t. 40. s daljnjim upućivanjima.

177

Andriciuc

Kásler i Káslerné Rábai

Verein für Konsumentenforschung protiv Amazon

Van Hove

(178)  Upućivanje na predmete C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 71. i 72. C-348/14 Bucura, t. 52.

178

Kásler i Káslerné Rábai

Bucura

(179)  Upućivanje na predmete C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 75., i predmet C-96/14 Van Hove, t. 50.

179

Kásler i Káslerné Rábai

Van Hove

(180)  Na primjer, u predmetu C-186/16 Andriciuc, t. 48. ovdje navedena.

180

Andriciuc

(181)  Upućivanje na predmete C-92/11 RWE Vertrieb, t. 44., te C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 50.

181

RWE Vertrieb

Gutiérrez Naranjo i dr.

(182)  Npr. predmet C-186/16 Andriciuc, ovdje navedena točka 47. Isti se tekst nalazi u predmetu C-143/13 Matei i Matei, t. 74.

182

Andriciuc

Matei i Matei

(183)  Upućivanja na predmet C-348/14 Bucura, t. 66.

183

Bucura

(184)  Npr. predmet C-26/13 Kásler and Káslerné Rábai, t. 73.–74.

184

Kásler and Káslerné Rábai

(185)  Predmet C-348/14 Bucura, t. 45.–66.

185

Bucura

(186)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 49.–51.

186

Andriciuc

(187)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 50.

187

Andriciuc

(188)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 43.; predmet C-119/17, Lupean, t. 23.

188

Andriciuc

Lupean,

(189)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 46.; predmet C-143/13 Matei i Matei, t. 75.; predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 74.

189

Andriciuc

Matei i Matei

Kásler i Káslerné Rábai

(190)  Sud još nije donio odluku o tom pitanju u pogledu Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, no od njega je zatraženo tumačenje u predmetu C-829/18 Crédit Logement (još uvijek u tijeku 31. svibnja 2019.). Jedan je od elemenata da je potrošačima teško dokazati izostanak takvih informacija. Nadalje, direktivama EU-a kojima se predviđaju posebne obveze pružanja predugovornih informacija potvrđuje se da je to obveza trgovca, npr. u člancima 5. i 6. Direktive 2011/83/EU o pravima potrošača (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.), člancima 5. i 6. Direktive 2008/48/EZ o potrošačkim kreditima (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.), članku 14. Direktive 2014/17/EU o ugovorima o potrošačkim kreditima koji se odnose na stambene nekretnine (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.) ili članku 5. Direktive (EU) 2015/2302 (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.) o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima. U nekima su utvrđena načela da je teret dokazivanja u tom pogledu na trgovcu, na primjer, u članku 6. stavku 9. Direktive 2011/83/EU i članku 8. Direktive (EU) 2015/2302.

190

Crédit Logement

(191)  Predmet C-472/10 Invitel; predmet C-92/11 RWE Vertrieb; predmet C-143/13 Matei i Matei.

191

Invitel

RWE Vertrieb

Matei i Matei

(192)  Predmet C-125/18 Gómez del Moral (u tijeku 31. svibnja 2019.).

192

Gómez del Moral

(193)  Direktiva 2005/29/EZ (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.).

193

(194)  Direktiva 2011/83/EU (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

194

(195)  Direktiva 2008/48/EZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.).

195

(196)  Direktiva 2014/17/EU (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.).

196

(197)  Direktiva (EU) 2015/2302 (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.).

197

(198)  Direktiva (EU) 2018/1972 (SL L 321, 17.12.2018., str. 36.).

198

(199)  SL L 293, 31.10.2008., str. 3. U skladu s tom Uredbom u tarife ili vozarine zračnog prijevoza koje su dostupne javnosti uključeni su važeći uvjeti. Uvijek mora biti navedena konačna cijena koja mora uključivati važeću tarifu ili vozarinu zračnog prijevoza, kao i sve važeće poreze i pristojbe, prireze i provizije koji su neizbježni i predvidivi u trenutku objavljivanja. Osim toga, potrebno je navesti barem i tarifu ili vozarinu zračnog prijevoza, poreze, pristojbe u zračnim lukama i druge pristojbe, prireze ili provizije, kao što su one koje se odnose na sigurnost ili gorivo.

199

(200)  SL L 211, 14.8.2009., str. 55.

200

(201)  SL L 211, 14.8.2009., str. 94.

201

(202)  Npr. članak 7. Direktive (EU) 2015/2302 o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.), članak 10. Direktive 2008/48/EZ o ugovorima o potrošačkim kreditima (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.), članak 21. Direktive 2002/22/EZ i Prilog II. toj direktivi (SL L 108, 24.4.2002., str. 51.), članci 14 i 15. Uredbe (EU) br. 531/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (SL L 172, 30.6.2012., str. 10.), članak 4. Uredbe (EU) 2015/2120 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o utvrđivanju mjera u vezi s pristupom otvorenom internetu te o izmjeni Direktive 2002/22/EZ o univerzalnoj usluzi i pravima korisnika u vezi s elektroničkim komunikacijskim mrežama i uslugama i Uredbe (EU) br. 531/2012 o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (SL L 310, 26.11.2015., str. 1.), članci 102. i 103. Direktive (EU) 2018/1972 i u njoj navedeni prilozi (SL L 321, 17.12.2018., str. 36.), Prilog I. stavak 1. točka (a) Direktivi 2009/72/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.) i Prilog I. stavak 1. točka (a) Direktivi 2009/73/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).

202

(203)  Npr. u člancima 10. i 11. Direktive (EU) 2015/2302 (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.), članku 11. Direktive 2008/48/EZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.), Prilogu I. stavku 1. točki (b) Direktive 2009/72/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.) i Prilogu I. stavku 1. točki (b) Direktive 2009/73/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.) sadržana su pravila o prihvatljivosti izmjena ugovora i njihovoj transparentnosti.

203

(204)  Vidjeti, na primjer, predmet C-76/10 Pohotovosť, koji se osim na procjenu nepoštenih ugovornih odredaba odnosio i na nepružanje informacija o efektivnoj kamatnoj stopi u okviru ugovora o potrošačkom kreditu i na sankcije koje je potrebno primijeniti u tom slučaju. Vidjeti posebice točke 74.–76. Vidjeti i predmet C-143/13 Matei i Matei.

204

Pohotovosť

Matei i Matei

(205)  Sadašnja Direktiva 2008/48/EZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.), prethodno Direktiva 87/102/EEZ (SL L 42, 12.2.1987., str. 48.).

205

(206)  Predmeti C-448/17 EOS KSI Slovensko, t. 63. i C-348/14 Bucura, t. 57.

206

EOS KSI Slovensko

Bucura

(207)  Predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko, osobito t. 3. izreke, kao i t. 63.–68., nastavno na predmet C-76/10 Pohotovost’, osobito t. 68.–77.

207

EOS KSI Slovensko

Pohotovost’

(208)  Sada obvezno u skladu s Direktivom 2008/48/EZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.). U predmetu C-448/17 EOS KSI Slovensko i predmetu C-76/10 Pohotovost’ Direktiva 87/102/EEZ (SL L 42, 12.2.1987., str. 48.) još se primjenjivala na relevantne ugovore o potrošačkim kreditima.

208

EOS KSI Slovensko

Pohotovost’

(209)  Predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko, t. 66. i t. 3. izreke. Sud je smatrao da je odredba koja se odnosi samo na matematičku formulu za izračun efektivne kamatne stope, bez pružanja informacija potrebnih za izračun efektivne kamatne stope, jednaka nepružanju efektivne kamatne stope.

209

EOS KSI Slovensko

(210)  U skladu s člankom 43. Direktive 2014/17/EU (SL L 60, 28.2.2014., str. 34.), ova se Direktiva ne primjenjuje na ugovore o kreditima koji su postojali prije 21. ožujka 2016.

210

(211)  Predmet C-92/11 RWE Vertrieb. Vidjeti posebice točku 2. izreke: „Kako bi se procijenilo je li standardna ugovorna odredba kojom poduzeće za opskrbu zadržava pravo na promjenu naknade za opskrbu plinom u skladu sa zahtjevima dobre vjere, ravnoteže i transparentnosti utvrđenima u sljedeće navedenim direktivama, članke 3. i 5. Direktive 93/13 u vezi s člankom 3. stavkom 3. Direktive 2003/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2003. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 98/30/EZ treba tumačiti na način da je od temeljne važnosti:

211

RWE Vertrieb

| — | jesu li u ugovoru transparentno navedeni razlog i način promjene naknada kako bi potrošač mogao na temelju jasnih i razumljivih kriterija predvidjeti moguće izmjene tih naknada. Izostanak informacija o prethodno navedenom prije sklapanja ugovora ne može se u načelu nadoknaditi samo činjenicom da će potrošači tijekom izvršavanja ugovora biti pravodobno obaviješteni o promjeni naknada i o pravu na raskid ugovora ako ne žele prihvatiti promjenu, i |
| --- | --- |

—

jesu li u ugovoru transparentno navedeni razlog i način promjene naknada kako bi potrošač mogao na temelju jasnih i razumljivih kriterija predvidjeti moguće izmjene tih naknada. Izostanak informacija o prethodno navedenom prije sklapanja ugovora ne može se u načelu nadoknaditi samo činjenicom da će potrošači tijekom izvršavanja ugovora biti pravodobno obaviješteni o promjeni naknada i o pravu na raskid ugovora ako ne žele prihvatiti promjenu, i

| — | može li se pravo na raskid ugovora potrošača ostvariti u konkretnim okolnostima. [...]”. |
| --- | --- |

—

može li se pravo na raskid ugovora potrošača ostvariti u konkretnim okolnostima. [...]”.

(212)  U spojenim predmetima C-359/11 i C-400/11 Schulz and Egbringhoff Sud je donio odluku o zahtjevima transparentnosti kojima se usklađuje ugovor o opskrbi električnom energijom i plinom obuhvaćenima obvezom univerzalne isporuke. Sud je smatrao da je nacionalno zakonodavstvo kojim se utvrđuje sadržaj te vrste potrošačkih ugovora i omogućuje usklađivanje cijene te isporuke, no kojim se ne osigurava da potrošači prije stupanja na snagu tog usklađivanja dobiju odgovarajuću obavijest o razlozima i preduvjetima usklađivanja, kao i o njegovu opsegu, protivno odredbama o transparentnosti Direktive 2003/54/EZ (SL L 176, 15.7.2003., str. 37.) i Direktive 2003/55/EZ (SL L 176, 15.7.2003., str. 57.), zamijenjene Direktivom 2009/72/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.) i Direktivom 2009/73/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.). Direktiva o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima nije se primjenjivala u tim predmetima jer je sadržaj tih ugovora uređen obveznim njemačkim zakonodavnim odredbama.

212

Schulz and Egbringhoff

(213)  Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 60. Vidjeti i predmet C-186/16 Andriciuc, t. 57.

213

Banco Primus

Andriciuc

(214)  Upućivanje na predmet C-415/11 Aziz, t. 69.

214

Aziz

(215)  U svojim zaključcima od 21. ožujka 2019. u predmetu C-34/18 Ottília Lovasné Tóth, t. 56.–62., nezavisni odvjetnik Hogan čak predlaže da nedostatak dobre vjere uopće ne predstavlja zaseban uvjet nepoštenosti ugovorne odredbe, iako neki navodi Suda (npr. u predmetu C-186/16 Andriciuc, t. 56.: „[...] na sudu koji je uputio zahtjev je da procijeni, [...], kao prvo, moguće nepoštovanje zahtjeva postupanja u dobroj vjeri i, kao drugo, postojanje eventualne znatnije neravnoteže u smislu članka 3. stavka 1. Direktive 93/13”) ne idu u prilog tome stavu.

215

(216)  Vidjeti odjeljak 3.4.2.

216

(217)  Sud je u nekoliko presuda podsjetio nacionalne sudove na ovu odredbu, npr. predmet C-226/12 Constructora Principado, druga alineja izreke i t. 30.; predmet C-415/11 Aziz, t. 71.; predmet C-243/08 Pannon GSM, t. 39.; predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 42.; predmet C-421/14 Banco Primus, t. 61.; predmet C-186/16 Andriciuc, t. 53. Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 61., prva rečenica glasi kako slijedi: „Osim toga, sukladno članku 4. stavku 1. navedene direktive, nepoštenost ugovorne odredbe procjenjuje se tako da se u obzir uzimaju priroda robe ili uslugâ na koje se ugovor odnosi u vrijeme kad je bio sklopljen i sve popratne okolnosti sklapanja ugovora.”

217

Constructora Principado

Aziz

Pannon GSM

VB Pénzügyi Lízing

Banco Primus

Andriciuc

Banco Primus

(218)  Na primjer, u slučaju kada nacionalnim zakonodavstvom, kojim je prenesen članak 3. stavak 1., nije propisano da je nužan nedostatak dobre vjere ili da mora biti utvrđena „znatna” neravnoteža. Vidjeti i odjeljak 2.1 o minimalnom usklađivanju.

218

(219)  Vidjeti i odjeljak 3.4.7 o ulozi Priloga.

219

(220)  predmet C 472/10 Invitel, t. 25. i 26; predmet C-243/08 Pannon GSM, t. 37. i 38.; predmet C-76/10 Pohotovost’, t. 56. i 58.; predmet C-478/99 Komisija v. Švedska, t. 22. Odjeljak 3.4.7.

220

Invitel

Pannon GSM

Pohotovost’

Komisija v. Švedska

(221)  predmet C-415/11 Aziz, t. 68.; predmet C-226/12 Constructora Principado t. 21.; predmet C-421/14 Banco Primus, t. 59.; predmet C-186/16 Andriciuc, t. 59.

221

Aziz

Constructora Principado

Banco Primus

Andriciuc

(222)  Drugi aspekt spominje se, na primjer, u predmetu C-415/11 Aziz, t. 74.

222

Aziz

(223)  predmet C-421/14 Banco Primus, t. 59.; predmet C-415/11 Aziz, t. 68.; predmet C-226/12 Constructora Principado, t. 23.

223

Banco Primus

Aziz

Constructora Principado

(224)  Predmet C-226/12 Constructora Principado, t. 23. i prva alineja izreke.

224

Constructora Principado

(225)  Predmet C-226/12 Constructora Principado, t. 22. i prva alineja izreke.

225

Constructora Principado

(226)  Predmet C-226/12 Constructora Principado, t. 26.

226

Constructora Principado

(227)  Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 61., druga rečenica: „[...] također se moraju ocjenjivati posljedice koje spomenuta odredba može imati u okviru prava primjenjivog na takav ugovor, što uključuje ispitivanje nacionalnog pravnog sustava.” Vidjeti i predmet C-415/11 Aziz, t. 71. i navedenu sudsku praksu, predmet C-237/02 Freiburger Kommunalbauten, t. 21. i rješenje u predmetu C76/10 Pohotovost’, t. 59.

227

Banco Primus

Aziz

Freiburger Kommunalbauten

Pohotovost’

(228)  Predmet C-421/14 Banco Primus, prva alineja točke 3. izreke i t. 59.; predmet C-415/11 Aziz, t. 68. i 73.

228

Banco Primus

Aziz,

(229)  Predmet C-226/12
  Constructora Principado
  , t. 21.-24.

229

Constructora Principado

(230)  Upućivanje na Predmet C-415/11 Aziz, t. 68.

230

Aziz

(231)  Upućivanje na predmet C-472/11 Banif Plus Bank, t. 40.

231

Banif Plus Bank

(232)  Upućivanje na Predmet C-415/11 Aziz, t. 71.

232

Aziz

(233)  Npr. predmet C-415/11 Aziz, t. 73., predmet C-421/14 Banco Primus, t. 66.

233

Aziz

Banco Primus

(234)  To se odražava i u točki 1. podtočki (e) Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima: „zahtjev da svaki potrošač koji propusti ispuniti svoju obvezu plati nerazmjerno visok iznos naknade;”.

234

(235)  Predmet C-415/11 Aziz, t. 73. i 74.; Spojeni predmeti C 537/12 i C 116/13 Banco Popular Español i Banco de Valencia, t. 70. i 71. U vezi s usklađenosti postupovnih pravila s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima vidjeti odjeljak 6.

235

Aziz,

Banco Popular Español i Banco de Valencia,

(236)  Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 66., spojeni predmeti C-537/12 i C-116/13 Banco Popular Español Banco de Valencia, t. 71., na temelju predmeta C-415/11 Aziz, t. 73. i 75.

236

Banco Primus

Banco Popular Español Banco de Valencia

Aziz,

(237)  Predmet C-415/11 Aziz, t. 74.

237

Aziz,

(238)  Točka 1. podtočka (e) Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

238

(239)  Predmet C-377/14 Radlinger Radlingerová, t. 101.

239

Radlinger Radlingerová

(240)  Predmet C-377/14 Radlinger Radlingerová, t. 101.

240

Radlinger Radlingerová

(241)  Vidjeti i odjeljak 4.3.3. i predmet C-421/14 Banco Primus, t. 4. izreke i t. 73. Povučen je zahtjev za prethodnu odluku (predmet C-750/18 A, B protiv C – u tijeku 31. svibnja 2019.) u kojem su od Suda zatražene smjernice o pitanju može li kumulativni učinak biti ograničen na sankcije koje se odnose na isti slučaj nepoštovanja ugovornih obveza.

241

Banco Primus

B protiv C

(242)  Odjeljci 3.1 i 3.2.2. Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés.

242

Banco Santander Escobedo Cortés

(243)  Uključujući, na primjer, u slučaju kada fluktuacije tečaja mogu dovesti do neravnoteže u pravima i obvezama stranaka stavljanjem većeg opterećenja na potrošača, predmet C-186/16 Andriciuc, t. 52. –58.

243

Andriciuc

(244)  Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 67., druga alineja.

244

Banco Primus

(245)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 54.

245

Andriciuc

(246)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 55. i 56.

246

Andriciuc

(247)  Od Suda je zatraženo daljnje tumačenje u predmetu C-452/18 Ibercaja Banco (u tijeku 31. svibnja 2019.) u pogledu obnove ugovora o kreditu.

247

Ibercaja Banco

(248)  Predmet C-602/13 BBVA, t. 50.

248

BBVA

(249)  Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 4. izreke i t. 73.

249

Banco Primus

(250)  Iako, u skladu s načelom minimalnog usklađivanja u nacionalnom pravu može se predvidjeti da to može biti izravna posljedica netransparentnosti. Vidjeti i odjeljak 2. o odnosu Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i nacionalnog prava i članka 307. stavka 1. njemačkog Građanskog zakonika (BGB).

250

(251)  Vidjeti odjeljak 3.2.1.

251

(252)  To se implicitno ili eksplicitno potvrđuje u nekoliko odluka, na primjer u predmetima C-421/14 Banco Primus, t. 62.–67., osobito u točki 64. i drugoj alineji točke 67., predmetu C-119/17 – Lupean, t. 22.–31. ili C-118/17 Dunai, t. 49.

252

Banco Primus

Lupean

Dunai

(253)  Netransparentnost se ne spominje kao uvjet u članku 3. stavku 1. To se razlikuje samo za ugovorne odredbe kojima se utvrđuje glavni predmet ugovora ili čijom bi se procjenom zahtijevalo preispitivanje primjerenosti cijene ili naknade.

253

(254)  Potvrđeno u predmetu C-342/13 Katalin Sebestyén, t. 34.: „Međutim, čak i uz pretpostavku da opće informacije koje je potrošač dobio prije sklapanja ugovora udovoljavaju uvjetima jasnoće i transparentnosti koji proizlaze iz članka 5. navedene direktive, ta okolnost sama za sebe ne može isključiti nepoštenost ugovorne odredbe [...]”.

254

Katalin Sebestyén

(255)  Npr. predmet C-472/10 Invitel, t. 28. i završni dio točke 1. izreke: „Na nacionalnom je sudu, [...] da s obzirom na članak 3. stavke 1. i 3. Direktive Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima procijeni nepoštenu prirodu odredbe uvrštene u opće uvjete poslovanja potrošačkih ugovora na temelju koje prodavatelj robe ili pružatelj usluga osigurava jednostranu izmjenu naknada povezanih s uslugom koja se pruža, bez jasnog navođenja metode utvrđivanja tih naknada ili navođenja valjanog razloga izmjene. U okviru te procjene nacionalni sud mora, među ostalim, utvrditi jesu li, u svjetlu svih odredaba u općim uvjetima poslovanja koji vrijede za potrošačke ugovore koji uključuju spornu odredbu te u svjetlu nacionalnog zakonodavstva kojim se utvrđuju prava i obveze kojima bi se mogle nadopuniti one navedene u općim uvjetima poslovanja, razlozi izmjene naknada povezanih s uslugom koja se pruža i način izmjene jasno i razumljivo navedeni te, ovisno o slučaju, imaju li potrošači pravo na raskid ugovora.”

255

Invitel

Predmet C-92/11 RWE Vertrieb, t. 2. izreke: „Kako bi se procijenilo je li standardna ugovorna odredba kojom poduzeće za opskrbu zadržava pravo na promjenu naknade za opskrbu plinom u skladu sa zahtjevima dobre vjere, ravnoteže i transparentnosti utvrđenima u sljedeće navedenim direktivama, članke 3. i 5. Direktive 93/13 u vezi s člankom 3. stavkom 3. Direktive 2003/55/EZ [...] treba tumačiti na način da je od temeljne važnosti:

RWE Vertrieb

| — | jesu li u ugovoru transparentno navedeni razlog i način promjene naknada, kako bi potrošač mogao na temelju jasnih i razumljivih kriterija predvidjeti moguće izmjene tih naknada. [...]; i |
| --- | --- |

—

jesu li u ugovoru transparentno navedeni razlog i način promjene naknada, kako bi potrošač mogao na temelju jasnih i razumljivih kriterija predvidjeti moguće izmjene tih naknada. [...]; i

| — | može li se pravo na raskid ugovora potrošača ostvariti u konkretnim okolnostima. |
| --- | --- |

—

može li se pravo na raskid ugovora potrošača ostvariti u konkretnim okolnostima.

Nacionalni je sud dužan provesti tu ocjenu s obzirom na sve okolnosti konkretnog slučaja, uključujući sve opće uvjete i odredbe potrošačkih ugovora čija je sporna odredba dio.”

(256)  Npr. predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, t. 65.: „Na nacionalnom sudu je da s obzirom na okolnosti svojstvene predmetnom slučaju odredi ispunjava li odredba zahtjevima dobre vjere, ravnoteže i transparentnosti.” Vidjeti i spojene predmete C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria i Bankia, t. 50. te predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 40.

256

Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon

Abanca Corporación Bancaria

Bankia

Kásler i Káslerné Rábai

Predmet C-92/11 RWE Vertrieb, t. 47.: „Međutim, standardna odredba kojom se omogućuje takva jednostrana prilagodba mora zadovoljavati zahtjeve dobre vjere, ravnoteže i transparentnosti koji su utvrđeni tim direktivama.”

RWE Vertrieb

(257)  Predmet C-472/10 Invitel, t. 21.–31., predmet C-92/11 RWE Vertrieb, t. 40.–55.

257

Invitel

RWE Vertrieb

(258)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai; predmet C-348/14 Bucura; predmet C-186/16 Andriciuc; predmet C-119/17 Lupean, t. 22.–31.

258

Kásler i Káslerné Rábai;

Bucura

Andriciuc;

Lupean,

(259)  Predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon.

259

Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon.

(260)  Članak 6. Uredbe Rim I.

260

(261)  Predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, t. 68., izvadak koji je citiran u ovome tekstu. Prethodna točka 67. glasi: „U tim okolnostima, [...], unaprijed sastavljena odredba o izboru mjerodavnog prava kojom se određuje pravo države sjedišta prodavatelja robe ili pružatelja usluga nepoštena je samo ako ima određene specifičnosti svojstvene svojem sadržaju ili kontekstu, čime stvara značajnu neravnotežu između prava i obveza stranaka.”

261

Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon

(262)  Predmet C-472/10 Invitel, t. 25.; predmet C-243/08 Pannon GSM, t. 37. i 38.; predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 42.; i rješenje u predmetu C-76/10 Pohotovosť, t. 56. i 58.

262

Invitel

Pannon GSM

VB Pénzügyi Lízing

Pohotovosť

(263)  Predmet C-478/99 Komisija v Švedska, t. 11.

263

Komisija v Švedska

(264)  Predmet C-478/99 Komisija v Švedska, t. 11.

264

Komisija v Švedska

(265)  Predmet C-237/02 Freiburger Kommunalbauten, t. 2.; Predmet C-478/99 Komisija v Švedska, t. 20. U predmetu C-143/13 Matei i Matei, točki 60. Sud je Prilog nazvao „sivim popisom”. Međutim, moguće je da u nekim nacionalnim zakonodavstvima postoje „sivi popisi” u smislu da postoji pravna pretpostavka (koja se može pobiti) da su određene vrste ugovornih odredaba nepoštene.

265

Freiburger Kommunalbauten

Komisija v Švedska,

Matei i Matei

(266)  Predmet C-472/10 Invitel, prvi dio točke 26.

266

Invitel

(267)  Vidjeti Prilog II. ovoj Obavijesti.

267

(268)  Predmet C-143/13 Matei i Matei, t. 61.

268

Matei i Matei

(269)  Odredbe „kojima se potrošač obvezuje platiti nadoknadu štete zbog neispunjenja koja je znatno veća od stvarne štete”.

269

(270)  t. 74.

270

(271)  t. 21.–31.

271

(272)  t. 60.

272

(273)  Posebice t. 73.

273

(274)  Posebice t. 59 i 74. Točka 74. glasi: „Iz članaka 3. i 5. Direktive 93/13 kao i točke 1. podtočaka (j) i (l) i točke 2. podtočaka (b) i (d) Priloga toj direktivi osobito proizlazi da je za poštovanje obveze transparentnosti od bitne važnosti činjenica jesu li u ugovoru o kreditu na transparentan način objašnjeni razlozi i pojedinosti mehanizma izmjene kamatne stope i odnos te odredbe s drugim odredbama o isplati naknade davatelju kredita, tako da informirani potrošač na temelju točnih i razumljivih kriterija može predvidjeti ekonomske posljedice koje iz toga za njega proizlaze.”

274

(275)

275

„Odredbe čiji su predmet ili svrha isključenje ili ometanje prava potrošača na poduzimanje sudske tužbe ili provođenja svakog drugog pravnog lijeka, posebno tako da se od potrošača zahtijeva da sporove rješava ‚isključivo arbitražom koja nije obuhvaćena pravnim odredbama, nezakonitim ograničavanjem dokaza koji mu stoje na raspolaganju, ili nametanjem tereta dokazivanja koji bi prema primjenjivom pravu trebala snositi druga ugovorna stranka’.”

(276)  Predmet C-240/98 Océano Grupo Editorial, izreka i t. 22.–24.; predmet C-137/08 VB Penzügyi Lízing, t. 54.–56.; predmet C-243/08 Pannon GSM, t. 41.

276

Océano Grupo Editorial,

VB Penzügyi Lízing

Pannon GSM

(277)  Npr. predmet C-421/14 Banco Primus, ovdje navedena točka 40.

277

Banco Primus

(278)  Upućivanje na predmet C-169/14 Sánchez Morcillo i Abril García, t. 22. i navedena sudska praksa.

278

Sánchez Morcillo i Abril García

(279)  Predmeti C-421/14 Banco Primus, t. 41., C-169/14 Sánchez Morcillo i Abril García, t. 23., spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 53. i 55.

279

Banco Primus

Sánchez Morcillo i Abril García

Gutiérrez Naranjo i dr.

(280)  Predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 38. s upućivanjima na predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 40., i predmet C-472/11 Banif Plus Bank, t. 20.

280

Asbeek Brusse

Banco Español de Crédito,

Banif Plus Bank

(281)  Npr. spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Naranjo Gutierrez, t. 54., predmet C-488/11, Asbeek Brusse, ovdje navedena točka 44. U toj točki Sud upućuje na prethodne odluke u predmetu C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 52., i predmetu C-76/10 Pohotovost’, t. 50.

281

Naranjo Gutierrez

Asbeek Brusse,

Asturcom Telecomunicaciones,

Pohotovost’,

(282)  Vidjeti odjeljak 1.2.5 o trgovcima s poslovnim nastanom u trećim zemljama.

282

(283)  Bilo na temelju ugovornih odredaba o kojima su se vodili pojedinačni pregovori ili na temelju ugovornih odredaba u smislu članka 3. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

283

(284)  Međutim, Sud je pojasnio da u sudskim postupcima potrošači mogu, nakon što ih se obavijesti o nepoštenosti ugovorne odredbe, odlučiti da se neće pozvati na tu zaštitu (vidjeti odjeljke 4.3.3, 5.5.1 i 5.5.5). U predmetu C-452/18 Ibercaja (u tijeku 31. svibnja 2019.) Sud je pozvan da razmotri ugovorne odredbe sadržane u ugovoru o obnovi na temelju kojih se potrošač odrekao prava na podnošenje zahtjeva za povrat iznosa na temelju ugovornih odredaba koje su možda bile nepoštene u pogledu „nagodbe” kad je riječ o posljedicama nepoštene ugovorne odredbe te bi o tom načelu mogao dati daljnje smjernice.

284

Ibercaja

(285)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, t. 61.

285

(286)  Predmet C-243/08 Pannon GSM, ovdje navedena točka 28.

286

Pannon GSM

(287)  Činjenica da će se i na potrošače primjenjivati rokovi za uporabu pravnih lijekova u postupcima koji su u tijeku ili da se na njih mogu primjenjivati rokovi zastare prilikom zahtjeva za povrat plaćanja na temelju nepoštenih ugovornih odredaba, nešto je sasvim drugo, vidjeti spojene predmete C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutierrez Naranjo, t. 69.–70.

287

Gutierrez Naranjo

(288)  Predmet C-473/00 Cofidis, t. 38. O obvezi procjene nepoštenosti ugovornih odredaba od strane nacionalnih sudova po službenoj dužnosti raspravlja se u odjeljku 5.

288

Cofidis

(289)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, izreka i t. 73.–75.

289

Gutiérrez Naranjo,

(290)  Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés, t. 73. U predmetu C-618/10 Banco Español de Crédito, Sud je utvrdio temeljna načela koja se odnose na posljedice koje proizlaze iz neobvezujuće prirode nepoštenih ugovornih odredaba. Ta su načela potvrđena u različitim predmetima, npr. predmet C-488/11 Asbeek Brusse; predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, spojeni predmeti C-482/13, C-484/13, C-485/13 i C-487/13 Unicaja Banco y Caixabank, predmet C-421/14 Banco Primus, t. 71., Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 57.–61.

290

Banco Santander Escobedo Cortés

Banco Español de Crédito

Asbeek Brusse

Kásler i Káslerné Rábai

Unicaja Banco y Caixabank

Banco Primus,

Gutiérrez Naranjo i dr.

(291)  Upućivanje na predmet C-421/14 Banco Primus, t. 71. i navedenu sudsku praksu.

291

Banco Primus,

(292)  Npr. predmet C-488/11, Asbeek Brusse, t. 59.: „[...] članak 6. stavak 1. Direktive ne smije se tumačiti na način da se, umjesto isključenja primjene odredbe o sankcijama u cijelosti, nacionalnom sudu dopusti da u slučaju kad se utvrdi nepoštenost odredbe o sankcijama iz ugovora koji je sklopljen između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača smanji iznos koji potrošač mora platiti [...].”

292

Asbeek Brusse

(293)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 60. i 62.

293

Gutiérrez Naranjo i dr.

(294)  Npr. predmet C-488/11, Asbeek Brusse, t. 58.: „Štoviše, Sud je ujedno primijetio da je ovo tumačenje potvrđeno ciljem i cjelokupnom strukturom Direktive. U tom je pogledu naglasio da je, s obzirom na prirodu i značaj javnog interesa koji predstavlja temelj zaštite zajamčene potrošačima, tom direktivom naloženo državama članicama, kako to proizlazi iz članka 7. stavka 1., da osiguraju primjerena i djelotvorna sredstva za „sprečavanje stalnog korištenja nepoštenih odredbi u ugovorima koje prodavatelji robe i pružatelji usluga sklapaju s potrošačima”. Kada bi nacionalni sud mogao revidirati sadržaj nepoštenih odredaba uvrštenih u takve odredbe, tom bi se ovlasti moglo ugroziti postizanje dugoročnog cilja članka 7. Direktive jer bi došlo do slabljenja preventivnog učinka koji izravna neprimjena tih nepoštenih odredaba u pogledu potrošača ima na prodavatelja robe ili pružatelja usluga (Banco Español de Crédito, t. 66.–69.).”

294

Asbeek Brusse

Banco Español de Crédito

(295)  Sud ej to potvrdio u spojenim predmetima C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria i Bankia, t. 55.: „U ovom slučaju jednostavno uklanjanje razloga ništetnosti koji dovodi do nepoštenosti odredbi u glavnom postupku dovelo bi, u konačnici, do revizije sadržaja tih odredbi utječući na njihovu bit. Stoga se ne može prihvatiti djelomično zadržavanje tih odredbi, jer bi se mogla izravno nanijeti šteta preventivnom učinku iz prethodne točke ove presude.”

295

Abanca Corporación Bancaria

Bankia

(296)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai i predmet C-186/16 Andriciuc u vezi s člankom 4. stavkom 2.

296

Kásler i Káslerné Rábai

Andriciuc

(297)  Predmet C-472/11 Invitel i predmet C-92/11 RWE Vertrieb.

297

Invitel

RWE Vertrieb.

(298)  Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortes, osobito t. 76. i 77.

298

Banco Santander Escobedo Cortes

(299)  U spojenim predmetima C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria i Bankia, Sud nije izravno komentirao to pitanje, iako je španjolski vrhovni sud konkretno naveo ovo pravilo u predmetu C-70/17.

299

Abanca Corporación Bancaria

Bankia

(300)  U njemačkoj literaturi i sudskoj praksi naziva se i „geltungserhaltende Reduktion”.

300

geltungserhaltende Reduktion

(301)  Odjeljak 5.4.

301

(302)  Predmet C-452/18 Ibercaja (koji je u tijeku 31. svibnja 2019.).

302

Ibercaja

(303)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito; Predmet C-488/11, Asbeek Brusse; Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés itd.

303

Banco Español de Crédito

Asbeek Brusse;

Banco Santander Escobedo Cortés

(304)  U predmetu C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 65. i predmetu C-488/11 Asbeek Brusse, t. 57. Sud je naveo da „u načelu, ugovor mora nastaviti postojati bez ikakve izmjene osim one na temelju brisanja nepoštenih odredaba u mjeri u kojoj je, u skladu s propisima domaćeg prava, takav nastavak ugovora pravno moguć”.

304

Banco Español de Crédito

Asbeek Brusse

u skladu s propisima domaćeg prava

pravno

(305)  Predmet C-453/10, Pereničová i Perenič, t. 32., predmet C-118/17 Dunai, t. 51.

305

Pereničová i Perenič

Dunai

(306)  Predmet C-118/17 Dunai, t. 52.

306

Dunai

(307)  Predmet C-186/16 Andriciuc, t. 35. i 37.

307

Andriciuc

(308)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai.

308

Kásler i Káslerné Rábai

(309)  Predmet C-453/10 Pereničová i Perenič, t. 31., predmet C-118/17 Dunai, t. 51., predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 82. i predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 40.

309

Pereničová i Perenič

Dunai

Kásler i Káslerné Rábai

Banco Español de Crédito,

(310)  Predmet C-453/10, Pereničová i Perenič, t. 35.

310

Pereničová i Perenič

(311)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 80. i 81.

311

Kásler i Káslerné Rábai

(312)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 83.

312

Kásler i Káslerné Rábai

(313)  Sud je načela utvrđena u predmetu C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 85. potvrdio u spojenim predmetima C-482/13, C-484/13, C-485/13 i C-487/13 Unicaja Banco y Caixabank, t. 33., spojenim predmetima C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés, t. 74. i spojenom predmetu C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria and Bankia, t. 56.–63.

313

Kásler i Káslerné Rábai

Unicaja Banco y Caixabank

Banco Santander Escobedo Cortés,

Abanca Corporación Bancaria

Bankia

(314)  Sud je naglasio uvjet da posljedice moraju biti „osobito štetne” za potrošača na način da bi on time bio „penaliziran” u predmetima C-118/17 Dunai, t. 54., C-96/16 i C-94/17 Banco Santander i Escobedo Cortés, t. 74., C-51/17 OTP Bank i OTP Faktoring, t. 61. ili bi održavanje ugovora bilo „protivno interesima” potrošača, Dunai, t. 55.

314

Dunai

Banco Santander i Escobedo Cortés

OTP Bank i OTP Faktoring

Dunai

(315)  Spojeni predmeti C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria i Bankia, t. 61. i 62.

315

Abanca Corporación Bancaria

Bankia

(316)  Predmet C-26/13 Kásler i Káslerné Rábai, t. 80.–81., predmet C-92/11 RWE Vertrieb, t. 26., predmet C-280/13 Barclays Bank, t. 31. i 42., predmet C-7/16 Banco Popular Español i PL Salvador, t. 21., predmet C-446/17 Woonhaven Antwerpen BV CVBA protiv Berkani i Hajji, t. 25.

316

Kásler i Káslerné Rábai

RWE

Barclays Bank

Banco Popular Español

PL Salvador

Woonhaven Antwerpen BV CVBA protiv Berkani i Hajji

(317)  Predmet C-260/18 Dziubak (u tijeku 31. svibnja 2019.). Ovaj se predmet, između ostalog, odnosi na posljedice koje proizlaze na temelju potencijalne ništetnosti ugovorne odredbe kojom se utvrđuje mehanizam konverzije valute za zajam u stranoj valuti.

317

Dziubak

(318)  Prema mišljenju nezavisnog odvjetnika Pitruzzelle od 14. svibnja 2019. u predmetu C-260/18 Dziubak, pojam dispozitivne odredbe treba usko tumačiti u smislu da se primjenjuje samo na odredbe koje kao takve mogu zamijeniti nepoštenu ugovornu odredbu, bez potrebe za „kreativnosti” suca, s obzirom na to da bi, prema njegovom mišljenju, „kreativnost” suca odgovarala reviziji nepoštenih ugovornih odredaba (t. 77.–79.).

318

Dziubak

(319)  Spojeni predmeti C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria i Bankia, t. 59.

319

Abanca Corporación Bancaria

Bankia

(320)  Predmet C-126/18 Gómez del Moral Guasch (u tijeku 31. svibnja 2019.), koji obuhvaća potencijalnu ništetnost upućivanja na indeks za važeću kamatnu stopu u ugovoru o hipotekarnom kreditu. Ako bi se ta ugovorna odredba smatrala nepoštenom, ne bi postojao dogovor o važećoj kamatnoj stopi.

320

Gómez del Moral Guasch

(321)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika Pitruzzelle od 14. svibnja 2019. u predmetu C-260/18 Dziubak, t. 60. To treba razlikovati od procjene nepoštenosti ugovorne odredbe na temelju članka 3. stavka 1. kojim se uzimaju u obzir okolnosti u trenutku sklapanja ugovora.

321

Dziubak

(322)  Predmet C-118/17 Dunai, t. 55.

322

Dunai

(323)  Predmet C-118/17 Dunai, t. 51.-55.

323

Dunai

(324)  U predmetu C-118/17 Dunai, t. 53.–55., interes potrošača za ništetnost ugovora poklapa se sa zahtjevom potrošača. Nezavisni odvjetnik Pitruzzella u svojem mišljenju od 14. svibnja 2019. u predmetu C-260/18 Dziubak, t. 67., smatra odlučujućima sklonosti potrošača. U spojenim predmetima C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria, t. 61. i 62., Sud upućuje na procjenu koju, u svjetlu važećeg nacionalnog prava, treba provesti nacionalni sudac, no ne isključuje mogućnost da nacionalni sudac to pitanje postavi zajedno s potrošačem.

324

Dunai

Dziubak

Abanca Corporación Bancaria

(325)  Vidjeti odjeljak 4.3.3 u nastavku.

325

(326)  Spojeni predmeti C-94/17 i C-96/16 Banco Santander Escobedo Cortés.

326

Banco Santander Escobedo Cortés

(327)  Vidjeti i točke 5.5.1. i 5.5.5. u nastavku.

327

(328)  Predmet C-243/08 Pannon GSM. Vidjeti naknadnu potvrdu, na primjer, u predmetu C-472/11 Banif Plus Bank, t. 27. i 35. te spojeni predmet C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria i Bankia, t. 63.

328

Pannon GSM

Banif Plus Bank

Abanca Corporación Bancaria i Bankia

(329)  Spojeni predmeti C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria i Bankia, t. 63.

329

Abanca Corporación Bancaria

Bankia

(330)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, t. 62. i 63., ovdje navedene; predmet C-483/16 Sziber, t. 53.

330

Gutiérrez Naranjo

Sziber

(331)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 67.–69.

331

Gutiérrez Naranjo i dr.

(332)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutierrez Naranjo, t. 70.–71. Sud takvo vremensko ograničenje jasno razlikuje od razumnog roka za pokretanje postupaka utvrđenog u nacionalnom pravu.

332

Gutierrez Naranjo

(333)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 67.–69. Navedeni je odlomak preuzet iz izreke.

333

Gutiérrez Naranjo i dr.

(334)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutierrez Naranjo, t. 70., koji upućuje na predmet C-309/85, Barra i dr., t. 13.

334

Gutierrez Naranjo,

Barra i dr.

(335)  Predmet C-92/11 RWE Vertrieb, t. 58. s upućivanjima na prethodnu sudsku praksu.

335

RWE Vertrieb,

(336)  Predmet C-92/11 RWE Vertrieb, t. 59. s upućivanjima na prethodnu sudsku praksu.

336

RWE Vertrieb,

(337)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, t. 53.–56.

337

Gutiérrez Naranjo

(338)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 59. Sud je ujedno pojasnio da je načelo djelotvorne sudske zaštite opće načelo prava EU-a koje proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama, koje je utvrđeno člancima 6. i 13. Povelje EU-a o temeljnim pravima i potvrđeno člankom 47. Povelje, spojeni predmeti C-317/08, C-318/08, C319/08 i C-320/08 Alassini, t. 61.

338

Profi Credit Polska

Alassini

(339)  Npr. predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 40.; Spojeni predmeti C-240/98 do C-244/98 Océano Grupo Editorial, predmet C-168/05 Mostaza Claro, predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones. Nedavno, predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing i predmet C-453/10 Pereničová i Perenič.

339

Finanmadrid

Océano Grupo Editorial

Mostaza Claro,

Asturcom Telecomunicaciones

Banco Español de Crédito

VB Pénzügyi Lízing i

Pereničová i Perenič.

(340)  Spojeni predmeti C-317/08, C-318/08, C-319/08 i C-320/08 Alassini, t. 61.

340

Alassini

(341)  Spojeni predmeti C-430/93 i 431/93 Van Schijndel, predmet C-432/05 Unibet (London) Ltd. i Unibert (International) Ltd., predmet C-126/97 Eco-Swiss China Time Ltd, predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 40.

341

Van Schijndel

Unibet (London) Ltd. i Unibert (International) Ltd

Eco-Swiss China Time Ltd

Finanmadrid

(342)  Spojeni predmeti C-317/08, C-318/08, C-319/08 i C-320/08 Alassini, t. 49.

342

Alassini

(343)  Predmet C-377/14 Radlinger and Radlingerová, t. 48., predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 40., predmet C-169/14 Sánchez Morcillo i Abril García, t. 31. i navedena sudska praksa.

343

Radlinger and Radlingerová

Finanmadrid

Sánchez Morcillo i Abril García

(344)  Predmet C-567/13 Nóra Baczó, t. 42.–47.

344

Nóra Baczó

(345)  Oba se pojma mogu naći u sudskoj praksi Suda.

345

(346)  Predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 40., predmet C-196/14 Sánchez Morcillo i Abril García, t. 31. i tamo navedena sudska praksa.

346

Finanmadrid

Sánchez Morcillo i Abril García

(347)  Spojeni predmeti C-430/93 i 431/93 Van Schijndel, t. 17.

347

Van Schijndel

(348)  Sud djelotvornost zaštite na temelju Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima primjenjuje kao standard procjene postupovnih ograničenja kao i pozitivan zahtjev koji se posebice nalazi u osnovi kontrole po službenoj dužnosti, npr. predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 44., predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 4. Vidjeti i predmet C-497/13 Froukje Faber, t. 42.–47. o Direktivi 1999/44/EZ o određenim aspektima prodaje robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu (SL L 171, 7.7.1999., str. 12.).

348

djelotvornost

Profi Credit Polska

Finanmadrid

Froukje Faber

(349)  Npr. predmet C-176/17 Profi Credit Polska.

349

Profi Credit Polska

(350)  Npr. predmet C-176/17 Profi Credit Polska.

350

Profi Credit Polska

(351)  Npr. predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, predmet C-76/10 Pohotovost’ i predmet C-488/11 Asbeek Brusse.

351

Asturcom Telecomunicaciones

Pohotovost’

Asbeek Brusse.

(352)  Na primjer, u predmetu C-176/17 Profi Credit Polska Sud upućuje na članak 7. stavak 1., dok se u predmetu C-618/10 Banco Español de Crédito Sud oslanja na djelotvornost.

352

Profi Credit Polska

Banco Español de Crédito

(353)  Predmet C-32/12 Duarte Hueros, predmet C-497/13 Froukje Faber, oba se odnose na Direktivu 1999/44/EZ o određenim aspektima prodaje robe široke potrošnje i o jamstvima za takvu robu (SL L 171, 7.7.1999., str. 12.).

353

Duarte Hueros

Froukje Faber

(354)  Predmeti C-488/11 Asbeek Brusse i C-397/11 Erika Jörös.

354

Asbeek Brusse

Erika Jörös.

(355)  U kojem se tuženik nije pojavio pred Sudom, Predmet C-147/16 Karel de Grote, t. 24.–37.

355

Karel de Grote

(356)  Predmet C-168/05 Mostaza Claro.

356

Mostaza Claro.

(357)  Predmeti C-168/05 Mostaza Clara, C-40/08, Asturcom Telecomunicaciones, C-76/10, Pohotovosť i C-168/15 Tomášová.

357

Mostaza Clara

Asturcom Telecomunicaciones

Pohotovosť

Tomášová.

(358)  Predmet C-472/10 Invitel.

358

Invitel

(359)  Predmet C-243/08 Pannon GSM, predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, predmet C-49/14 Finanmadrid; Predmet C-176/17 Profi Credit Polska; Predmet C-632/17 PKO.

359

Pannon GSM

VB Pénzügyi Lízing

Banco Español de Crédito,

Finanmadrid

Profi Credit Polska

PKO.

(360)  Npr. predmet C-415/11 Mohammed Aziz; predmet C-169/14 Sanchez Morcillo; Predmet C-32/14 Erste Bank Hungary; predmet C-421/14 Banco Primus itd.

360

Mohammed Aziz

Sanchez Morcillo

Erste Bank Hungary

Banco Primus

(361)  Predmet C-34/13 Kušionová.

361

Kušionová.

(362)  Predmet C-377/14 Radlinger Radlingerová.

362

Radlinger Radlingerová

(363)  SL L 399, 30.12.2006., str. 1.

363

(364)  Spojeni predmeti C-453/18 i C-494/18 Bondora (u tijeku 31. svibnja 2019.).

364

Bondora

(365)  Uključujući u slučajevima kada su morali pokrenuti pravne lijekove protiv izvršenja koje je zatražio prodavatelj robe ili pružatelj usluga.

365

(366)  Npr. predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 55.; predmet C-415/11 Aziz; predmet C-76/10 Pohotovost’ i predmet C-77/14 Radlinger Radlingerová, t. 50.

366

Banco Español de Crédito

Aziz;

Pohotovost’

Radlinger Radlingerová,

(367)  Predmet C-77/14 Radlinger Radlingerová, t. 50. Sud upućuje na prethodnu presudu u predmetu C-34/13 Kušionová, t. 52. i 53. i tamo navedenu sudsku praksu.

367

Radlinger Radlingerová

Kušionová

(368)  Ili članak 7. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

368

(369)  Navedeni su odjeljci preuzeti iz predmeta C-49/14 Finanmadrid, t. 43. i 44. Isti ili sličan tekst može se pronaći, na primjer, u predmetima C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 49., C-415/11 Mohammed Aziz, t. 5., C-8/14 BBVA, t. 26., C-377/14 Radlinger Radlingerová t. 50., t. 54. i 55.

369

Finanmadrid

Banco Español de Crédito

Mohammed Aziz

BBVA,

Radlinger Radlingerová

(370)  Predmet C-49/14 Finanmadrid; predmet C-176/17 Profi Credit Polska; predmet C-632/17 PKO i predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko.

370

Finanmadrid

Profi Credit Polska

PKO

EOS KSI Slovensko.

(371)  Predmeti C-415/11 Aziz i C-32/14 ERSTE Bank Hungary.

371

Aziz

ERSTE Bank Hungary.

(372)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, t. 74., upućuje na prethodnu sudsku praksu. Vidjeti i predmet C-118/17 Dunai, t. 64.

372

Gutiérrez Naranjo

Dunai

(373)  Predmet C-119/15 Biuro prodróży ‚Partner’.

373

Biuro prodróży ‚Partner’.

(374)  Predmet C-169/14 Sanchez Morcillo, t. 44.–51.

374

Sanchez Morcillo

(375)  Predmet C-169/14 Sánchez Morcillo, t. 36.

375

Sánchez Morcillo

(376)  Predmet C-169/14 Sanchez Morcillo, t. 44.–51.

376

Sanchez Morcillo

(377)  Detaljnije implikacije načela po službenoj dužnosti prikazane su u narednim pododjeljcima.

377

(378)  Predmet C-243/08 Pannon GSM, izreka. U skladu s ranijom sudskom praksom, počevši u spojenim predmetima C-240/98–244/98 Océano Grupo Editorial i kako je potvrđeno u nekoliko narednih presuda, Sud je zahtijevao da nacionalni sudovi moraju imati ovlast po službenoj dužnosti preispitati nepoštene ugovorne odredbe. Taj je razvoj u sudskoj praksi Suda objašnjen u predmetu C-168/15 Milena Tomášová, t. 28.–31.

378

Pannon GSM

Océano Grupo Editorial

ovlast

Milena Tomášová

(379)  Npr. predmet C-421/14 Banco Primus, ovdje navedena točka 43.

379

Banco Primus

(380)  Upućivanje na predmete C-415/11, Aziz, t. 46. i navedenu sudsku praksu, te predmete C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., t. 58.

380

Aziz,

Gutiérrez Naranjo i dr.

(381)  Predmet C-168/05 Mostaza Claro t. 27. i 28.; predmet C-473/00 Cofidis, t. 32.; predmet C-240/98 Océano Grupo Editorial, t. 28.

381

Mostaza Claro

Cofidis

Océano Grupo Editorial,

(382)  Predmet C-397/11 Erika Jöros t. 30., 35. i 36.

382

Erika Jöros

(383)  Pregled vodećih načela u državama članicama, kao i implikacija za predmete potrošača, može se pronaći u poglavlju 3. Evaluacijske studije o nacionalnim postupovnim pravima i praksama u smislu njihovog utjecaja na slobodni protok presuda i na ekvivalentnost i djelotvornost postupovne zaštite potrošača na temelju potrošačkom prava EU-a, JUST/2014/RCON/PR/CIVI/0082 – Drugi potprogram: postupovna zaštita potrošača.

383

(384)  Vidjeti i predmet C-497/13, Froukje Faber, t. 38.

384

Froukje Faber

(385)  Aktivnija uloga sudaca može ovisiti i o tome smatra li se jedna strana slabijom, npr potrošač, ili ima li strana svog zastupnika, osobito odvjetnika.

385

(386)  Predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 47. Vidjeti i predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 56.; predmet C-415/11 Aziz, t. 47.; predmet C-472/11 Banif Plus Bank, t. 24.

386

Asturcom Telecomunicaciones

VB Pénzügyi Lízing

Aziz

Banif Plus Bank

(387)  Predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 41.–46. U spornom predmetu potrošačica nije sudjelovala u arbitražnom postupku koji je protiv nje pokrenuo trgovac niti je u roku od dva mjeseca pokrenula postupak za poništenje arbitražne odluke. Međutim, Sud je u ovom predmetu smatrao da nacionalni sudovi nisu bili obvezni procijeniti usklađenost arbitražne odluke s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima na temelju načela ekvivalentnosti.

387

Asturcom Telecomunicaciones

(388)  Predmet C-32/14 ERSTE Bank Hungary, t. 63.

388

ERSTE Bank Hungary

(389)  Obveze po službenoj dužnosti na temelju načela ekvivalentnosti objašnjene su, na primjer, u spojenim predmetima C-430/93 i C-431/93 van Schijndel and van Veen, t. 13. i 14., s upućivanjima na prethodnu sudsku praksu:

389

van Schijndel and van Veen

| ‚13. | Kada, na temelju domaćeg prava, sudovi moraju po službenoj dužnosti pokrenuti pravna pitanja koja se temelje na obvezujućim nacionalnim pravilima koja stranke nisu pokrenule, takva obveza postoji i kada su u pitanju obvezujuća pravila Zajednice (vidjeti, posebice, presudu u predmetu C-33/76 Rewe protiv Landwirtschaftskammer für das Saarland, t. 5.). |
| --- | --- |

‚13.

Kada, na temelju domaćeg prava, sudovi moraju po službenoj dužnosti pokrenuti pravna pitanja koja se temelje na obvezujućim nacionalnim pravilima koja stranke nisu pokrenule, takva obveza postoji i kada su u pitanju obvezujuća pravila Zajednice (vidjeti, posebice, presudu u predmetu C-33/76 Rewe protiv Landwirtschaftskammer für das Saarland, t. 5.).

Rewe protiv Landwirtschaftskammer für das Saarland

| 14. | Isto to vrijedi i ako je nacionalnim pravom sudovima povjerena ovlast da po službenoj dužnosti primjenjuju obvezujuće pravne propise. Štoviše, u skladu s načelom suradnje utvrđenim u članku 5. Ugovora, nacionalni sudovi moraju osigurati pravnu zaštitu koja za osobe proizlazi iz izravnog učinka odredbi prava Zajednice (vidjeti, posebice, presudu u predmetu C-213/89 Factortame i dr., t. 19.).’ |
| --- | --- |

14.

Isto to vrijedi i ako je nacionalnim pravom sudovima povjerena ovlast da po službenoj dužnosti primjenjuju obvezujuće pravne propise. Štoviše, u skladu s načelom suradnje utvrđenim u članku 5. Ugovora, nacionalni sudovi moraju osigurati pravnu zaštitu koja za osobe proizlazi iz izravnog učinka odredbi prava Zajednice (vidjeti, posebice, presudu u predmetu C-213/89 Factortame i dr., t. 19.).’

Factortame i dr.

(390)  Npr. predmet C-488/11 Asbeek Brusse, ovdje navedene točke 44.–46. U toj presudi Sud upućuje i na predmete C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 52. i 54. i predmet C-76/10 Pohotovost’, t. 5.

390

Asbeek Brusse

Asturcom Telecomunicaciones,

Pohotovost’,

(391)  Predmet C-76/10 Pohotovosť.

391

Pohotovosť.

(392)  Predmet C-147/16 Karel de Grote.

392

Karel de Grote

(393)  Predmet C-76/10 Pohotovosť.

393

Pohotovosť.

(394)  Vidjeti posebice točku 53. rješenja.

394

(395)  Vidjeti posebice točku 51. rješenja.

395

(396)  Predmet C-147/16 Karel de Grote, t. 24.-37.

396

Karel de Grote

(397)  Predmet C-397/11 Erika Jöros t. 30., 35., 36. i 38.; predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 45.

397

Erika Jöros

Asbeek Brusse

(398)  Npr. predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones; predmet C-76/10 Pohotovost’; predmet C-49/14 Finanmadrid

398

Asturcom Telecomunicaciones

Pohotovost’

Finanmadrid

(399)  Vidjeti odjeljak 5.6. u vezi s pitanjem pozitivnih zakonodavnih prilagodbi.

399

(400)  Predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko, t. 1. izreke.

400

EOS KSI Slovensko

(401)  Predmet C-632/17 PKO, t. 43. i predmet C-567/13 Nóra Baczó, t. 52. i 59. primjeri su koji pokazuju da se pravo na djelotvoran pravni lijek na temelju članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i članka 47. Povelje mora procijeniti na temelju istih kriterija kao načelo djelotvornosti.

401

PKO

Nóra Baczó

djelotvornosti

(402)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, posebno t. 52.–54., predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 61.–72.

402

Banco Español de Crédito,

Profi Credit Polska

(403)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 69. Druga upućivanja uključuju predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 52., predmet C-122/14 Aktiv Kapital Portfolio, t. 37. i predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 54.

403

Profi Credit Polska

Finanmadrid

Aktiv Kapital Portfolio

Banco Español de Crédito,

(404)  Npr. predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 43. i 44., s upućivanjima, između ostalog, na predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 49.; predmet C-413/12 Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León, t. 34. te predmet C-470/12 Pohotovosť, t. 51.

404

Finanmadrid

Banco Español de Crédito,

Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León

Pohotovosť,

(405)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 44., 61.–64. i 71.; predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 45. i 46.; predmet C-122/14 Aktiv Kapital Portfolio, t. 30.; predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko, t. 45., 46. i 49. i predmet C-632/17 PKO, t. 49. Svi ti predmeti odnosili su se na postupke platnog naloga i temelje se na predmetu C-618/10 Banco Español de Crédito.

405

Profi Credit Polska

Finanmadrid

Aktiv Kapital Portfolio

EOS KSI Slovensko

PKO

Banco Español de Crédito

(406)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 44.

406

Profi Credit Polska

(407)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 57.; predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 44. i predmet C-632/17 PKO, t. 49.

407

Banco Español de Crédito

Profi Credit Polska

PKO

(408)  Predmet C-49/14 Finanmadrid. Državni odvjetnik Szpunar u svojim je zaključcima ispitivanje po službenoj dužnosti u fazi provođenja ovrhe nazvao „krajnjom mjerom”.

408

Finanmadrid

(409)  Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 2. izreke i t. 52. Iako se ovaj predmet odnosi na ovrhe na temelju hipoteke, ista se logika mora primijeniti na druge vrste postupaka. O procjeni pravila o pravnoj sigurnosti na temelju načela djelotvornosti, uključujući u vezi s kontrolom po službenoj dužnosti, posebno se raspravlja u točki 5.4.2., u kojoj se, između ostalog, navodi točka 52. predmeta Banco Primus.

409

Banco Primus

Banco Primus

(410)  Predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko, osobito t. 49.–54.

410

EOS KSI Slovensko

(411)  Predmet C-32/14 ERSTE Bank Hungary, t. 65. i izreka.

411

ERSTE Bank Hungary

(412)  Predmet C-415/11 Aziz, t. 1. izreke i t. 43.–64.

412

Aziz

(413)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 55., predmet C-415/11 Aziz, predmet C-76/10 Pohotovost’ i predmet C-77/14 Radlinger Radlingerová, t. 50.

413

Banco Español de Crédito

Aziz

Pohotovost’

Radlinger Radlingerová,

(414)  Npr. predmet C-76/10 Pohotovost’ i predmet C-168/15 Milena Tomášová.

414

Pohotovost’

Milena Tomášová.

(415)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 67. i 68.

415

Profi Credit Polska

(416)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 52.

416

Banco Español de Crédito

(417)  Na primjer, ako potrošač mora trenutačno utvrditi pritužbe protiv akta koji se dovodi u pitanje, npr. sudskog naloga te predočiti činjenice i dokaze, predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 65. i 66.

417

Profi Credit Polska

(418)  To je diskutabilno, na primjer, u pogledu roka zastare.

418

(419)  Predmet C-632/17 Powszechna Kasa Oszczędności (PKO) Bank Polski S.A. protiv Jaceka Michalskog, t. 45.

419

Powszechna Kasa Oszczędności (PKO) Bank Polski S.A. protiv Jaceka Michalskog

(420)  SL L 351, 20.12.2012., str. 1.; Uredba je stavila izvan snage Uredbu Vijeća (EZ) br. 44/2001 (SL L 12, 16.1.2001., str. 1.).

420

(421)  U skladu s člankom 17. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1215/2012 (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.) ta se pravila ne primjenjuju na ugovore o prijevozu koji ne uključuju ugovore koji, za uključenu cijenu, omogućuju kombinaciju puta i smještaja. Štoviše, člancima 19. i 25. Uredbe (EU) br. 1215/2012 strankama se omogućuje da ugovor u određenim slučajevima odstupa od pravila nadležnosti. Od Suda traži se da protumači ovo pitanje u predmetu C-629/18 EN, FM, GL protiv Ryanair Designated Activity Company (u tijeku 31. svibnja 2019.).

421

EN, FM, GL protiv Ryanair Designated Activity Company

(422)  Na primjer, davanjem mogućnosti prodavatelju robe ili pružatelju usluga da tuži potrošača na sudu koji se ne nalazi u njihovu mjestu prebivališta.

422

(423)  U spojenim predmetima C-240/98 to C-244/98 Océano Grupo Editorial, t. 21. Sud je smatrao da takvi dogovori u pogledu nadležnosti u neugovorenim ugovornim obvezama zadovoljavaju sve kriterije da bi bili proglašeni nepoštenima u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

423

Océano Grupo Editorial

(424)  Predmet C-266/18 Aqua Med, t. 54., predmet C-567/13 Baczó i Vizsnyiczai, C-567/13, t. 49.–59.

424

Aqua Med

Baczó i Vizsnyiczai

(425)  Predmet C-567/13 Baczó i Vizsnyiczai, t. 52.–59.

425

Baczó i Vizsnyiczai

(426)  Predmet C-413/12 Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León.

426

Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León.

(427)  Predmet C-33/76 Rewe-Zentralfinanz i Rewe-Zentral, t. 5.; predmet C-261/95 Palmisani, t. 28. i predmet C-2/06 Kempter, t. 58.; predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 41.

427

Rewe-Zentralfinanz i Rewe-Zentral

Palmisani

Kempter

Asturcom Telecomunicaciones

(428)  Predmet C-255/00 Grundig Italiana, t. 34.; predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 41.

428

Grundig Italiana

Asturcom Telecomunicaciones

(429)  Predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 44.–46.

429

Asturcom Telecomunicaciones

(430)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 52.–54.

430

Banco Español de Crédito

(431)  Predmet C-34/13 Kušionová, osobito t. 55.

431

Kušionová

(432)  Uvedeno kao posljedica odluke Suda u predmetu C-415/11 Aziz.

432

Aziz

(433)  Predmet C-8/14 BBVA.

433

BBVA.

(434)  Predmet C-8/14 BBVA, t. 30. i 31.

434

BBVA

(435)  Predmet C-8/14 BBVA, t. 33.-42. i izreka. Rok je počeo teći od dana nakon objave novog zakona u službenom glasilu.

435

BBVA

(436)  Predmet C-8/14 BBVA, t. 40. i 41.

436

BBVA

(437)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, osobito t. 65., 66. i 70. Taj se predmet odnosio na postupak zahtjeva za plaćanje na temelju zadužnice. Vidjeti i predmet C-632/17 PKO u pogledu općeg postupka za izdavanje platnog naloga.

437

Profi Credit Polska

PKO

(438)  Predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko, osobito t. 51.-53.

438

EOS KSI Slovensko

(439)  Predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 45., odnosio se na uručivanje arbitražnog pravorijeka.

439

Asturcom Telecomunicaciones

(440)  Predmet C-567/13 Nóra Baczó, t. 55.

440

Nóra Baczó

(441)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, osobito t. 52.–54.

441

Banco Español de Crédito

(442)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, osobito t. 67. i 68.

442

Profi Credit Polska

(443)  Na primjer, predmet C-176/17 Profi Credit Polska i predmet C-632/17 PKO.

443

Profi Credit Polska

PKO

(444)  Predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko.

444

EOS KSI Slovensko.

(445)  Npr. predmet C-415/11 Aziz; predmet C-34/13 Kušionová; predmet C-280/13 Barclays Bank i predmet C-32/14 ERSTE Bank Hungary. Sud je dao općenite izjave o potrebi da nacionalni sudovi budu u mogućnosti donositi privremene mjere za punu djelotvornost sudskih odluka u pogledu zaštite prava zajamčenih pravom EU-a u predmetima C-213/89 Factortame i drugi, t. 21., predmet C-226/99 Siples, t. 19. i predmet C-432/05 Unibet, t. 67.

445

Aziz

Kušionová;

Barclays Bank

ERSTE Bank Hungary

Factortame i drugi,

Siples

Unibet

(446)  Na primjer, predmet C-34/13 Kušionová, t. 63.–66. s daljnjim upućivanjima, među ostalim, na sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava i članak 7. Povelje EU-a o temeljnim pravima, sadržavaju pravo na smještaj.

446

Kušionová

(447)  Predmet C-32/14 ERSTE Bank Hungary, t. 44.-45.

447

ERSTE Bank Hungary

(448)  Upućivanja na predmete C-415/11 Aziz, t. 64. i C-280/13 Barclays Bank, t. 36.

448

Aziz,

Barclays Bank

(449)  Spojeni predmeti C-537/12 i C-116/13 Banco Popular Español i Banco de Valencia, t. 60., predmet C-169/14 Sánchez Morcillo i Abril García, t. 28.

449

Banco Popular Español i Banco de Valencia,

Sánchez Morcillo i Abril García

(450)  Spojeni predmeti C-568/14 do C-570/14 Ismael Fernández Oliva. Taj se predmet odnosio na mogućnost dobivanja privremene mjere u pojedinačnom postupku dok traje kolektivna tužba.

450

Ismael Fernández Oliva

(451)  Sud je utvrdio ovaj zahtjev u vezi s tužbama za naknadu na temelju nepoštenosti ugovornih odredaba i paralelnim kolektivnim postupcima koji su doveli do obustave pojedinačne tužbe. Spojeni predmeti C-568/14 do C-570/14, Ismael Fernández Oliva, t. 32.–37. Znatan rizik temeljio se na činjenici da, u cilju provedbe i složenosti nacionalnog postupka, potrošači možda nisu bili upoznati sa svojim pravima ili njihovim opsegom. Budući da odražava opće načelo, ovaj zahtjev primijenio bi se i u drugim postupovnim situacijama.

451

Ismael Fernández Oliva

(452)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 54.

452

Banco Español de Crédito

(453)  To već proizlazi iz jednadžbe s pomoću koje Sud definira prisutnost znatnog rizika. Nadalje, neznanje ili nedostatak znanja o opsegu ili postupovnim pravima može samo po sebi opravdati intervenciju po službenoj dužnosti. Sud je to potvrdio u spojenim predmetima C-568/14 do C-570/14 Ismael Fernández Oliva, t. 33., kada je ustvrdio da „[...] u svjetlu provedbe i složenosti predmetnog nacionalnog postupka u glavnom postupku, [...], postoji rizik koji nije neznatan da predmetni potrošač ne može podnijeti takav zahtjev, čak i ako mogu biti ispunjeni materijalni uvjeti u skladu s nacionalnim pravom za davanje privremen mjere jer nije upoznat sa svojim pravima ili njihovim opsegom.”

453

Ismael Fernández Oliva

(454)  Predmet C-8/14 BBVA, t. 36.-40.

454

BBVA

(455)  Sud je razmotrio tipičnu situaciju u predmetu C-8/14 BBVA, t. 33.–42.

455

BBVA

(456)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, t. 68.–70.

456

Gutiérrez Naranjo

(457)  Spojeni predmeti C-537/12 i C-116/13 Banco Popular Español i Banco de Valencia, t. 60 i predmet C-169/14 Sánchez Morcillo i Abril García, t. 28.

457

Banco Popular Español i Banco de Valencia,

Sánchez Morcillo i Abril García,

(458)  Predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 41.

458

Asturcom Telecomunicaciones

(459)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 44., 61.–64. i 71.; predmet C-49/14 Finanmadrid, t. 45. i 46.; predmet C-122/14 Aktiv Kapital Portfolio, t. 30.; predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko, t. 45., 46. i 49. i predmet C-632/17 PKO, t. 49. Svi navedeni predmeti odnosili su se na postupke plaćanja, a temelje se na predmetu C-618/10 Banco Español de Crédito.

459

Profi Credit Polska

Finanmadrid

Aktiv Kapital Portfolio

EOS KSI Slovensko

PKO

Banco Español de Crédito.

(460)  Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 52. ovdje navedena. U predmetnom predmetu prvo ispitivanje provedeno je po službenoj dužnosti, ali vrijedilo bi isto pravilo da se prvo ispitivanje provelo na zahtjev potrošača.

460

Banco Primus

(461)  Upućivanje na Predmet C-415/11 Aziz, t. 60.

461

Aziz

(462)  Predmet C-421/14 Banco Primus, t. 47. s upućivanjem na predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, t. 53.; predmet C-76/10 Pohotovost’.

462

Banco Primus

Asturcom Telecomunicaciones

Pohotovost’

(463)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, t. 69. Međutim, u predmetnom pitanju španjolsko pravo nije pružilo rok zastare za takve tužbe.

463

Gutiérrez Naranjo

(464)  Predmeti C-698/18 SC Raiffeisen Bank i C-699/18 BRD Groupe Société Générale SA (u tijeku 31. svibnja 2019.).

464

SC Raiffeisen Bank i C-699/18 BRD Groupe Société Générale SA

(465)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, t. 75.

465

Gutiérrez Naranjo

(466)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutierrez Naranjo, t. 70., koji upućuje na prethodne presude u drugim područjima prava.

466

Gutierrez Naranjo,

(467)  Vidjeti odjeljak 4.4 s navođenjem izreke spojenih predmeta C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo.

467

Gutiérrez Naranjo

(468)  Predmet C-473/00 Cofidis, t. 38.

468

Cofidis

(469)  Predmet C-497/13 Froukje Faber, t. 1. izreke i t. 46.–48.; predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 3. izreke i t. 45.–51.; predmet C-397/11 Erika Jörös.

469

Froukje Faber

VB Pénzügyi Lízing

Erika Jörös

(470)  Predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 49.; predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 63.; predmet C-472/11 Banif Plus Bank, t. 27. Vidjeti i odjeljke 5.5.1 i 5.5.5.

470

Asbeek Brusse

Banco Español de Crédito

Banif Plus Bank

(471)  Predmet C-243/08 Pannon GSM, t. 2.izreke.

471

Pannon GSM

(472)  Upućivanje na predmet C-397/11 Erika Jőrös C-397/11, t. 42.

472

Erika Jőrös

(473)  Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo, t. 59.

473

Gutiérrez Naranjo

(474)  Vidjeti spojene predmete C-568/14 do C-570/14, Ismael Fernández Oliva.

474

Ismael Fernández Oliva

(475)  To je važno u vezi s potrošačima, ali i prodavateljima robe i pružateljima usluga, kako proizlazi iz, na primjer, predmeta C-243/08 Pannon GSM, C-472/11 Banif Plus Bank, t. 29.–35., C-488/11 Asbeek Brusse, t. 52. i C-119/15 Biuro podróży „Partner”, t. 22.–47. Vidjeti i odjeljak 5.5.4.

475

Pannon GSM

Banif Plus Bank

Asbeek Brusse

Biuro podróży „Partner”

(476)  Predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 49. i sljedeće točke

476

VB Pénzügyi Lízing

U pogledu materijalnih kriterija koje je potrebno uzeti u obzir vidjeti Odjeljak 3.

(477)  Predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 49.–51. Za pitanja koja se odnose na područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima vidjeti Odjeljak 1.2.

477

VB Pénzügyi Lízing

(478)  Predmet C-497/13 Froukje Faber, t. 1. izreke i t. 46.–48. Ta se odluka odnosi na Direktivu 1999/44/EZ (SL L 171, 7.7.1999., str. 12.), no primjenjuje se mutatis mutandis na Direktivu o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Nadalje, kako bi se utvrdilo jesu li predmetne odredbe obuhvaćene područjem primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, sudovi neizbježno moraju istražiti postoji li ugovor između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača.

478

Froukje Faber

mutatis mutandis

(479)  Predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 49.–51. Sudovi moraju uzeti u obzir činjenicu da članak 3. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima sadržava posebno pravilo o teretu dokazivanja u pogledu pitanja je li prethodno sastavljena ugovorna odredba bila pojedinačno ugovorena ili nije.

479

VB Pénzügyi Lízing

(480)  Npr. predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 42.: U tom kontekstu, s jedne strane potrebno je istaknuti da iako u skladu s utvrđenom sudskom praksom nacionalni sud mora po službenoj dužnosti ocijeniti nepoštenost ugovorne odredbe koja ulazi u područje primjene Direktive 93/13 i time ispraviti neravnotežu između potrošača i prodavatelja, to vrijedi samo kada nacionalni sud raspolaže za to potrebnim pravnim i činjeničnim elementima. U ovom odlomku Sud se poziva na predmete C-377/14 Radlinger i Radlingerová, točku 52. i citiranu sudsku praksu te C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutiérrez Naranjo i dr., točku 58.

480

Profi Credit Polska

Radlinger i Radlingerová

Gutiérrez Naranjo i dr.

(481)  Predmet C-497/13 Froukje Faber, točka jedan izreke i točke 46.–48., predmet C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, točka 3. izreke i točke 45.–51.

481

Froukje Faber

VB Pénzügyi Lízing

(482)  Sud je upotrijebio taj pojam u predmetu C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 56. i potvrdio ga u predmetu C-472/11, t. 24., koja je ovdje citirana.

482

VB Pénzügyi Lízing

(483)  Upućivanja na predmete C-137/08 VB Pénzügyi Lízing, t. 56. i predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 44.

483

VB Pénzügyi Lízing

Banco Español de Crédito

(484)  Predmet C-497/13 Froukje Faber, osobito t. 44. i 46. Citat je iz točke 46. Iako se taj predmet odnosio na Direktivu 1999/44/EZ (SL L 171, 7.7.1999., str. 12.), bavi se horizontalnim pitanjem prava potrošačkih ugovora i primjenjuje se mutatis mutandis na status potrošača u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

484

Froukje Faber

mutatis mutandis

(485)  S tim u vezi moraju uzeti u obzir odredbe o teretu dokazivanja u članku 3. stavku 2. Vidjeti odjeljak 1.2.2.1. Ako su u predmetnoj državi članici pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe podložne odredbama u pogledu prenošenja Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim kreditima, ta ocjena, naravno, nije potrebna.

485

(486)  Odjeljak 3.3.1, predmet C-186/16 Andriciuc, t. 43., predmet C-119/17 Lupean, t. 23.

486

Andriciuc

Lupean

(487)  Predmet C-618/10 Banco Español de Crédito.

487

Banco Español de Crédito

(488)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska i predmet C-632/17 PKO.

488

Profi Credit Polska

(489)  Predmet C-632/17 PKO, t. 38. [...], u okolnostima poput onih iz glavnog postupka, nacionalni sud ne može provesti ispitivanje eventualne nepoštenosti ugovorne odredbe ako u tu svrhu ne raspolaže svim činjeničnim i pravnim elementima. Sud upućuje na isti zaključak u predmetu C-176/17 Profi Credit Polska, t. 47.

489

[...], u okolnostima poput onih iz glavnog postupka, nacionalni sud ne može provesti ispitivanje eventualne nepoštenosti ugovorne odredbe ako u tu svrhu ne raspolaže svim činjeničnim i pravnim elementima.

Profi Credit Polska

(490)  Predmeti C-618/10 Banco Español de Crédito, SA protiv Joaquín Calderón Camino, t. 57., C-49/14 C-49/14 Finanmadrid, t. 36. Predmet C-32/14 ERSTE Bank Hungary, t. 43. U drugim predmetima, na primjer, u predmetu C-488/11 Asbeek Brusse, t. 40., Sud je upotrijebio formulaciju „čim mu budu dostupni činjenični i pravni elementi”.

490

Banco Español de Crédito, SA protiv Joaquín Calderón Camino

Finanmadrid

ERSTE Bank Hungary

Asbeek Brusse

(491)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska i predmet C-632/17 PKO.

491

Profi Credit Polska

PKO

(492)  Predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 69. i 70., predmet C-632/17 PKO t. 45.–49.

492

Profi Credit Polska

PKO

(493)  Predmet C-632/17 PKO, t. 37. i 38., predmet C-176/17 Profi Credit Polska, t. 47.

493

PKO

Profi Credit Polska

(494)  Predmet C-632/17 PKO, t. 49., koja je citirana u ovom tekstu i koja sadržava upućivanje na prethodnu odluku u predmetu C-176/17 Profi Credit Polska, t. 71.

494

PKO

Profi Credit Polska

(495)  Predmet C-472/11 Banif Plus Bank, t. 29.–35., predmet C-488/11, Asbeek Brusse, t. 52.; „[...], potrebno je istaknuti da načelo kontradiktornosti načelno nalaže nacionalnom sudu koji je po službenoj dužnosti utvrdio nepošteni karakter ugovorne odredbe, da obavijesti stranke spora i da im pruži mogućnost da o tome rasprave na način kako je to predviđeno nacionalnim postupovnim pravilima (Banif Plus Bank, t. 31. i 36.).”

495

Banif Plus Bank

Asbeek Brusse

(496)  Predmet C-243/08 Pannon GSM. Vidjeti i predmet C-488/11 Asbeek Brusse, t. 49., predmet C-618/10 Banco Español de Crédito, t. 63. i predmet C-472/11 Banif Plus Bank, t. 27, spojene predmete C-70/17 i C-179/17 Abanca Corporación Bancaria and Bankia, t. 63.

496

Pannon GSM

Asbeek Brusse

Banco Español de Crédito

Banif Plus Bank

Abanca Corporación Bancaria and Bankia

(497)  Radi se o općem načelu prava EU-a koje je Sud istaknuo, na primjer, u predmetu C-397/11 Erika Jőrös, t. 32.

497

Erika Jőrös

(498)  Vidjeti odjeljke 2.2 i 5.2 te predmet C-118/17 Dunai, t. 61.

498

Dunai

(499)  Odjeljak 5.3.1.

499

(500)  Predmet C-168/15 Milena Tomášová.

500

Milena Tomášová.

(501)  Predmet C-125/04 Denuit. Vidjeti i predmet C-503/15 Margarit Panicello u vezi s postupkom pred Secretario Judicial (Tajnik) u pogledu tužbe za naplatu odvjetničkih naknada.

501

Denuit

Margarit Panicello

Secretario Judicial

(502)  Predmet C-32/14 ERSTE Bank Hungary, t. 47.–49.

502

ERSTE Bank Hungary

(503)  Predmet C-32/14 ERSTE Bank Hungary, t. 55.-58.

503

ERSTE Bank Hungary

(504)  To proizlazi, na primjer, iz predmeta C-32/14 ERSTE Bank Hungary, osobito iz točke 59. i predmeta C-448/17 EOS KSI Slovensko, t. 44.–54.

504

ERSTE Bank Hungary

EOS KSI Slovensko

(505)  Predmet C-40/08 Asturcom Telecomunicaciones, predmet C-76/10 Pohotovost’.

505

Asturcom Telecomunicaciones

Pohotovost’.

(506)  Kako bi se moglo vidjeti jesu li potrošači učinkovito zaštićeni, potrebno je promotriti jamstva tijekom cijelog postupka, uključujući zahtjeve ugovora u pogledu podnošenja spora na arbitražu, postupovna jamstva u arbitražnim postupcima, rizik da potrošači neće iskoristiti pravne lijekove protiv arbitražnog pravorijeka zbog ograničenog znanja i informacija te jamstva u fazi sudskog postupka, uključujući ocjenu nepoštenih ugovornih odredaba po službenoj dužnosti.

506

(507)  To proizlazi iz odluke o Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u vezi s člankom 6. stavkom 1., člankom 7. stavkom 1. i načelom djelotvornosti. Nadalje, odluka Suda u spojenim predmetima C-317/08, C-318/08, C319/08 i C-320/08 Alassini, koja se odnosi na Direktivu 2002/22/EZ (SL L 108, 24.4.2002., str. 51.), sadržava opće načelo da nacionalni zakoni o postupcima nagodbe ne smije spriječiti učinkovitu sudsku zaštitu potrošača i krajnjih korisnika (vidjeti, osobito, izreku i točke 49., 53., 54., 58., 61., 62. i 65.).

507

djelotvornosti

Alassini

(508)  Vidjeti točku 1. podtočku (q) Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima i predmet C-342/13 Katalin Sebestyén, t. 36. U mjeri u kojoj se u skladu s nacionalnim zakonom zabranjuju arbitražni postupci protiv potrošača, takve odredbe bit će nevaljane već u skladu s predmetnim nacionalnim odredbama.

508

Katalin Sebestyén

(509)  Članak 10. Direktive 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Direktiva o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova) (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.): „sporazum između potrošača i trgovca o podnošenju pritužbi subjektu za ARS nije obvezujući za potrošača ako je zaključen prije nastanka spora i ako potrošača lišava njegovog prava da radi rješavanja spora uloži tužbu na sudu.”

509

(510)  Direktiva 2009/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o sudskim nalozima za zaštitu interesa potrošača (SL L 110, 1.5.2009., str. 30.).

510

(511)  Predmet C-472/10 Invitel, t. 35.

511

Invitel

(512)  Predmet C-372/99 Komisija protiv Italije, t. 15.

512

Komisija protiv Italije

(513)  Predmet C-470/12 Pohotovosť, t. 54.

513

Pohotovosť,

(514)  Vidjeti odjeljak 5.3. s upućivanjem na predmet C-448/17 EOS KSI Slovensko.

514

EOS KSI Slovensko.

(515)  Predmet C-472/10 Invitel, t. 38.-40.; Predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, t. 56.

515

Invitel

Verein für Konsumenteninformation

Amazon

(516)  Predmet C-472/10 Invitel, t. 43. i 44.

516

Invitel

(517)  Predmet C-119/15 Biuro podróży ‚Partner’, t. 22.–47.

517

Biuro podróży ‚Partner’

(518)  Spojeni predmeti C-381/14 i C-385/14, Sales Sinués i Drame Ba, t. 30.

518

Sales Sinués i Drame Ba

(519)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika u spojenim predmetima C-381/14 i C-385/14, Sales Sinués i Drame Ba, t. 72.

519

Sales Sinués i Drame Ba

(520)  Spojeni predmeti C-381/14 i C-385/14, Sales Sinués i Drame Ba, t. 39. i 43.

520

Sales Sinués i Drame Ba

(521)  Spojeni predmeti C-568/14 do C-570/14, Ismael Fernández Oliva. Vidjeti i odjeljak 5.3.2.

521

Ismael Fernández Oliva

(522)  Predmet C-413/12 Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León., t. 39.–53.

522

Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León.

(523)  U skladu s tom odredbom sudovi države članice u kojoj tuženik ima poslovni nastan ili adresu imaju nadležnost za odlučivanje u postupcima za dobivanje sudskog naloga koje pokreće udruga za zaštitu potrošača iz drugih država članica.

523

(524)  Predmet C-167/00 Henkel, t. 50. u pogledu članka 5. stavka 3. Konvencije od 27. rujna 1968. o nadležnosti i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (Briselska konvencija).

524

Henkel

(525)  Uredba Vijeća (EZ) br. 44/2001 od 22. prosinca 2000. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 12, 16.1.2001., str. 1.), koja je stavljena izvan snage i zamijenjena Uredbom (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 351, 20.12.2012., str. 1.); Vidjeti predmet C-548/12 Brogsitter, t. 19.; Predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, t. 38.

525

Brogsitter,

Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon

(526)  Predmet C-167/00 Cofidis, t. 42.

526

Cofidis

(527)  Uredba (EZ) br. 864/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o pravu koje se primjenjuje na izvanugovorne obveze (Rim II) (SL L 199, 31.7.2007., str. 40.).

527

(528)  Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na ugovorne obveze (Rim I) (SL L 177, 4.7.2008., str. 6.).

528

(529)  Predmet C-191/15 Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon, t. 48.

529

Verein für Konsumenteninformation

---

PRILOG I.

Popis predmeta Suda iz ove Obavijesti

| Broj i naziv predmeta | Problemi | Odjeljak u obavijesti |
| --- | --- | --- |
| 1976. |
| 33/76 – Rewe protiv Landwirtschaftskammer für das Saarland | Zahtjev za prethodnu odluku: Bundesverwaltungsgericht – Njemačka | 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti |

Broj i naziv predmeta

Problemi

Odjeljak u obavijesti

1976.

33/76 – Rewe protiv Landwirtschaftskammer für das Saarland

Zahtjev za prethodnu odluku: Bundesverwaltungsgericht – Njemačka

5.3.

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

1978.

106/77 – Amministrazione delle finanze dello Stato protiv Simmenthal

Ukidanje zakona koji se protivi pravu Zajednice od strane nacionalnog suda

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

1988.

309/85 – Barra protiv Belgijske države

Nediskriminacija – Pristup nesveučilišnom obrazovanju – Povrat preplaćenih iznosa

| 4.4. | Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama |
| --- | --- |

4.4.

Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama

1990.

C-213/89 – The Queen protiv Secretary of State for Transport, ex parte: Factortame

Prava koja proizlaze iz odredaba prava Zajednice – Zaštita od strane nacionalnih sudova – Ovlast nacionalnih sudova da dodijele privremenu pravnu zaštitu kada se podnese zahtjev za prethodnu odluku

| 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti |
| --- | --- |

5.3.

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

1995.

Spojeni predmeti C-430/93 i C-431/93 Van Schijndel protiv Stichting Pensioenfonds voor Fysiotherapeuten

Postupanje sa strukovnim mirovinskim fondom kao s poduzetnikom – Obvezno članstvo u strukovnom mirovinskom sustavu – Spojivost s pravilima tržišnog natjecanja – Može li se na pravo Zajednice pozvati prvi put u kasaciji te tako promijeniti predmet postupka, što podrazumijeva ispitivanje činjenica

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti |
| --- | --- |

5.3.

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

1997.

C-261/95 – Palmisani protiv INPS

Socijalna politika – Zaštita zaposlenika u slučaju stečaja poslodavca – Direktiva 80/987/EEZ – Odgovornost države članice koja proizlazi iz nepravodobnog prenošenja direktive – Primjerena naknada štete – Rok zastare

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

1999.

C-126/97 – Eco Swiss China Time Ltd protiv Benetton International NV

Tržišno natjecanje – Primjena, po službenoj dužnosti, članka 81. Ugovora o EZ-u (bivši članak 85.) od strane arbitražnog suda – Ovlast nacionalnih sudova da poništavaju arbitražni pravorijek

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

2000.

Spojeni predmeti C-240/98 – Océano Grupo Editorial SA protiv Roció Murciano Quintero (C-240/98) i Salvat Editores SA protiv José M. Sánchez Alcón Prades (C-241/98), José Luis Copano Badillo (C-242/98), Mohammed Berroane (C-243/98) i Emilio Viñas Feliú (C-244/98).

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Klauzula o prenošenju nadležnosti – Ovlast nacionalnog suda da po službenoj dužnosti ispita je li predmetna klauzula nepoštena

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

2001.

C-144/99 – Komisija protiv Nizozemske

Neispunjavanje obveza države članice – Direktiva 93/13/EEZ – Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Nepotpuno prenošenje direktive u nacionalno pravo

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

C-226/99 – Siples

Carinski zakonik Zajednice – Žalbe – Obustava primjene odluke carinskih tijela

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

2002.

C-167/00 – Verein für Konsumenteninformation protiv Karl Heinz Henkel

Briselska konvencija – Članak 5. stavak 3. – Nadležnost u stvarima koje se odnose na štetne radnje, delikte ili kvazidelikte – Preventivno djelovanje udruženja – Zahtjev organizacija za zaštitu potrošača za dobivanje sudskog naloga kako bi se trgovca spriječilo u upotrebi nepoštenih odredaba u potrošačkim ugovorima

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

C-255/00 – Grundig Italiana SpA protiv Ministero delle Finanze

Unutarnji porezi koji se protive pravu Zajednice – Povrat preplaćenih iznosa – Nacionalno zakonodavstvo retroaktivno skraćuje vremenska ograničenja za pokretanje postupaka – Usklađenost s načelom djelotvornosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

C-372/99 – Komisija Europskih zajednica protiv Talijanske Republike

Neispunjavanje obveza države članice – Direktiva 93/13/EEZ – Nepoštene odredbe u ugovorima sklopljenima s potrošačima – Sredstva za sprečavanje upotrebe tih klauzula

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

C-473/00 – Cofidis

Tužba koju je podnio prodavatelj robe ili pružatelj usluga – Nacionalna odredba kojom se nacionalnom sudu zabranjuje da, po službenoj dužnosti ili nakon što potrošač podnese žalbu, utvrdi da je određena odredba nepoštena nakon isteka roka zastare

| 4.2. | Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača” |
| --- | --- |

4.2.

Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača”

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

C-478/99 – Komisija protiv Švedske

Neispunjavanje obveza države članice – Direktiva 93/13/EEZ – Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Obveza da se u nacionalno zakonodavstvo uključi popis odredbi koje se mogu smatrati nepoštenima, a koje su navedene u Prilogu Direktive 93/13

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

2004.

C-70/03 – Komisija protiv Španjolske

Neispunjavanje obveza države članice – Direktiva 93/13/EEZ – Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Pravila tumačenja – Pravila koja se odnose na sukob zakonâ

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

C-237/02 – Freiburger Kommunalbauten GmbH Baugesellschaft & Co. KG protiv Ludger Hofstetter i Ulrike Hofstetter.

Nepošteni uvjeti u potrošačkim ugovorima – Ugovor o izgradnji parkirališta – Promjena redoslijeda izvršenja ugovornih obveza utvrđenih u nacionalnom pravu – Klauzula kojom se potrošača obvezuje na plaćanje prije izvršavanja obveza prodavatelja robe ili pružatelja usluga – Obveza pružanja jamstva od strane prodavatelja robe ili pružatelja usluga

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

2005.

C-125/04 – Guy Denuit

Zahtjev podnesen Sudu – Nacionalni sud ili tribunal u smislu članka 234. Ugovora o EZ-u – Arbitražno vijeće

| 5.7. | Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka |
| --- | --- |

5.7.

Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka

2006.

C-168/05 – Mostaza Claro

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Propuštanje postavljanja pitanja nepoštene ugovorne odredbe tijekom arbitražnog postupka – Mogućnost iznošenja prigovora u kontekstu tužbe koja se pokreće protiv arbitražnog pravorijeka

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

2007.

C-429/05 – Rampion i Godard

Direktiva 87/102/EEZ – Potrošački kredit – Pravo potrošača na pravna sredstva protiv davatelja kredita zbog nepostupanja ili postupanja koje nije u skladu s ugovorom u pogledu robe ili usluga financiranih kreditom – Uvjeti – Navođenje u ponudi o kreditu robe ili usluga koji se financiraju – Omogućuje se upotreba odobrenog kredita u nizu slučajeva – Mogućnost nacionalnog suda da po službenoj dužnosti navede pravo potrošača da ulaže pravna sredstva protiv davatelja kredita

Uvod

C-432/05 – Unibet (London) Ltd i Unibet (International) Ltd protiv Justitiekanslern.

Načelo pravosudne zaštite – Nacionalno zakonodavstvo koje ne omogućuje samostalnu tužbu kojom se dovodi u pitanje spojivost nacionalnih odredaba s pravom Zajednice – Postupovna autonomija – Načelo ekvivalentnosti i djelotvornosti – Privremena zaštita.

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

2008.

C-2/06 – Kempter KG protiv Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Izvoz stoke – Izvozne subvencije – Konačna upravna odluka – Tumačenje presude Suda – Učinak prethodne odluke Suda nakon te odluke – Pregled i povlačenje – Rokovi – Pravna sigurnost – Načelo suradnje – Članak 10. Ugovora o EZ-u

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

2009.

C-40/08 – Asturcom Telecomunicaciones

Potrošački ugovori – Nepoštena arbitražna klauzula – Ništavnost mjere – Arbitražni pravorijek koji je postao konačan – Može li nacionalni sud odgovoran za provedbu smatrati, po službenoj dužnosti, je li nepoštena arbitražna klauzula ništavna – Načela ekvivalentnosti i djelotvornosti

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.1. | Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

4.1.

Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti |
| --- | --- |

5.3.

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.7. | Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka |
| --- | --- |

5.7.

Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka

Predmet C- 227/08, Martín Martín

Članak 4. – Zaštita potrošača – Ugovori o kojima su se vodili pregovori uzvan poslovnih prostora – Pravo na poništavanje – Obveza trgovca u pogledu obavješćivanja o tom pravu – Ništavost ugovora – Prikladne mjere

Uvod

C-243/08 – Pannon GSM Zrt. protiv Erzsébet Sustikné Győrfi

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Pravni učinci nepoštene odredbe – Ovlast i obveza nacionalnog suda da, po službenoj dužnosti, ispita nepoštenost odredbe o prenošenju nadležnosti – Kriteriji za procjenu

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.2. | Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača” |
| --- | --- |

4.2.

Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača”

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

2010.

C-76/10 – Pohotovosť s.r.o. protiv Iveta Korčkovská.

Direktiva 93/13/EEZ – Nepoštene odredbe – Direktiva 2008/48/EZ – Direktiva 87/102/EEZ – Ugovori o potrošačkim kreditima – Efektivna kamatna stopa – Arbitražni postupci – Arbitražni pravorijek – Nadležnost nacionalnog suda da ispita, po službenoj dužnosti, jesu li određene odredbe nepoštene

Uvod

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.2. | Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača” |
| --- | --- |

4.2.

Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača”

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti |
| --- | --- |

5.3.

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

C-137/08 – VB Pénzügyi Lízing Zrt. protiv Ferenc Schneider.

Kriteriji za procjenu – Ispitivanje nepoštenosti odredbe o prenošenju nadležnosti, po službenoj dužnosti, od strane nacionalnog suda – Članak 23. Statuta Suda Europske unije

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

Spojeni predmeti C-317/08, C-318/08, C-319/08 i C-320/08 – Rosalba Alassini protiv Telecom Italia SpA, Filomena Califano protiv Wind SpA, Lucia Anna Giorgia Iacono protiv Telecom Italia SpA i Multiservice Srl protiv Telecom Italia SpA.

Načelo djelotvornosti pravosudne zaštite – Mreže i usluge za elektroničku komunikaciju – Direktiva 2002/22/EZ – Univerzalne usluge – Sporovi između krajnjih korisnika i pružatelja usluga – Obveza pokušaja postizanja izvansudske nagodbe

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.7. | Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka |
| --- | --- |

5.7.

Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka

C-484/08 – Caja de Ahorros y Monte de Piedad de Madrid protiv Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc).

Potrošački ugovori – Članak 4. stavak 2. – Odredbe kojima se utvrđuje glavni predmet ugovora – Procjena njihove nepoštenosti od strane sudova – Strože nacionalne odredbe namijenjene pružanju veće razine zaštite potrošača

| 2.1. | Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova |
| --- | --- |

2.1.

Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

Predmet C-542/08 – Barth protiv Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Sloboda kretanja osoba – Radnici – Jednako postupanje – Posebno produljivanje radnog vijeka za sveučilišne profesore na temelju nacionalnog zakonodavstva, koje se smatra neusklađenih s pravom Zajednice na temelju presude Suda – Rok zastare – Načela ekvivalentnosti i djelotvornosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

2012.

C-453/10 – Pereničová i Perenič protiv SOS financ spol. s r. o.

Ugovor o potrošačkom kreditu – Navođenje netočne efektivne kamatne stope – Učinak nepoštenih poslovnih praksi i nepoštenih odredaba na valjanost ugovora u cjelini

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 2.1. | Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova |
| --- | --- |

2.1.

Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

Predmet C-472/10 – Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság protiv Invitel Távközlési Zrt

Članak 3. stavci 1. i 3. – Članci 6. i 7. – Potrošački ugovori – Nepoštene odredbe – Jednostrani sporazum o odredbama ugovora od strane prodavatelja robe ili pružatelja usluga – Nalog u javnom interesu i u ime potrošača od strane tijela imenovanog u skladu s nacionalnim zakonodavstvom – Navođenje nepoštenosti odredbe – Pravni učinci

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Predmet C-472/11 – Banif Plus Bank Zrt protiv Csaba Csipai i Viktória Csipai

Ispitivanje od strane nacionalng suda, po službenoj dužnosti, je li odredba nepoštena – Obveza nacionalnog suda, nakon što po službenoj dužnosti utvrdi da je odredba nepoštena, pozivanja strana na podnošenje primjedaba prije donošenja zaključaka na temelju utvrđivanja – Ugovorne odredbe koje je potrebno uzeti u obzir u ocjeni nepoštenosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.1. | Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

4.1.

Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

C-618/10 – Banco Español de Crédito SA protiv Joaquín Calderón Camino

Potrošački ugovori – Nepoštena odredba koja se odnosi na zakašnjela plaćanja – Postupak za izdavanje platnog naloga – Nadležnosti nacionalnog suda

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 4.1. | Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

4.1.

Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

2013.

C-32/12 – Duarte Hueros

Direktiva 1999/44/EZ – Prava potrošača u slučaju neusklađenosti robe s ugovorom – Neznatna neusklađenost – Nepostojanje prava na raskid ugovora – Nadležnost nacionalnog suda

Uvod

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

C-59/12 – Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs

Direktiva 2005/29/EZ – Nepoštena poslovna praksa – Područje primjene – Zavaravajuće informacije koje je prenio fond zdravstvenog osiguranja iz zakonskog sustava socijalnog osiguranja – Fond ustanovljen kao javnopravno tijelo

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Predmet C-92/11 – RWE Vertrieb AG protiv Verbraucherzentrale Nordrhein-Westfalen eV

Direktiva 2003/55/EZ – Unutarnje tržište prirodnog plina – Direktiva 93/13/EEZ – Članci 1. stavak 2. i 3. – 5. – Ugovori između pružatelja usluga i potrošača – Opći uvjeti – Nepoštene odredbe – Jednostrana izmjena cijene usluge od strane pružatelja usluga – Upućivanje na obvezno zakonodavstvo osmišljeno za drugu kategoriju potrošača – Primjenjivost Direktive 93/13 – Obveza u pogledu upotrebe razumljivog jezika i transparentnosti

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 4.4. | Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama |
| --- | --- |

4.4.

Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama

C-143/13 – Bogdan Matei i Ioana Ofelia Matei protiv SC Volksbank România SA

Nepoštene odredbe u ugovorima sklopljenima između poslovnog subjekta i potrošača – Članak 4. Stavak 2. – Ocjena nepoštenog karaktera ugovornih odredbi – Izuzimanje odredbi koje se odnose na glavni predmet ugovora ili primjerenost cijene ili naknade pod uvjetom da su te odredbe jasno i razumljivo sastavljene – Ugovorne odredbe koje sadrže ‚proviziju za rizik’ koju prima davatelj kredita i koje mu dopuštaju da pod određenim uvjetima jednostrano izmijeni kamatnu stopu

| 2.1. | Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova |
| --- | --- |

2.1.

Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

C-397/11 – Erika Jőrös protiv Aegon Magyarország Hitel Zrt

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Ispitivanje, po službenoj dužnosti, je li ugovorna odredba nepoštena od strane nacionalnog suda – Posljedice koje će utvrditi nacionalni sud na temelju utvrđenja da je odredba nepoštena

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti |
| --- | --- |

5.3.

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

C-413/12 – Asociación de Consumidores Independientes de Castilla y León protiv Anuntis Segundamano España SL

Postupak za dobivanje sudskog naloga koji je pokrenula regionalna udruga za zaštitu potrošača – Mjesno nadležni sud – Nemogućnost ulaganja pravnog lijeka protiv odluke kojom se prvostupanjski sud proglašava nenadležnim – Procesna autonomija država članica – Načela ekvivalentnosti i djelotvornosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

C-415/11 – Mohamed Aziz protiv Caixa d’Estalvis de Catalunya, Tarragona i Manresa (Catalunyacaixa)

Potrošački ugovori – Ugovor o hipotekarnom kreditu – Ovršni postupak na temelju hipoteke – Ovlasti suda pred kojim se vodi postupak o meritumu – Nepoštene odredbe – Kriteriji za procjenu

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

C-488/11 – Asbeek Brusse i de Man Garabito

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Ugovori o najmu nekretnine između najmodavca koji djeluje na komercijalnoj osnovi i najmoprimca koji djeluje na nekomercijalnoj osnovi – Ispitivanje, po službenoj dužnosti, je li ugovorna odredba nepoštena od strane nacionalnog suda – Odredba o ugovornoj kazni – Poništenje odredbe

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.1. | Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

4.1.

Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti |
| --- | --- |

5.3.

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

Spojeni predmeti C-537/12 i C-116/13 Banco Popular Español SA protiv Marije Teodolinde Rivas Quichimbo, Wilmara Edgara Cuna Péreza i Banco de Valencia SA protiv Joaquína Valldeperasa Tortose, Maríe Ángeles Miret Jaum

Članak 99. Poslovnika Suda – Potrošački ugovori – Ugovor o hipotekarnom kreditu – Ovršni postupak na temelju hipoteke – Nadležnosti nacionalnog suda nadležnog za ovrhu – Nepoštene odredbe – Kriteriji za ocjenu

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

2014.

C-26/13 – Kásler i Káslerné Rábai

Nepoštene odredbe u ugovorima sklopljenima između poslovnog subjekta i potrošača – Članak 4. stavak 2. i članak 6. stavak 1. – Ocjena nepoštenog karaktera ugovornih odredbi – Izuzimanje odredbi koje se odnose na glavni predmet ugovora ili primjerenost cijene ili naknade pod uvjetom da su te odredbe jasno i razumljivo sastavljene – Ugovori o potrošačkom kreditu u stranoj valuti – Ugovorne odredbe u vezi s tečajem – Razlika između kupovnog tečaja, mjerodavnog za isplatu, i prodajnog tečaja, mjerodavnog za otplatu kredita – Nadležnosti nacionalnog suda u slučaju kada utvrdi da je neka odredba ‚nepoštena’ – Zamjena nepoštene ugovorne odredbe dispozitivnom odredbom nacionalnog prava – Dopuštenost

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

C-34/13 – Kušionová protiv SMART Capital

Ugovor o potrošačkom kreditu – Članak 1. stavak 2. – Ugovorna odredba koja je odraz obvezne zakonske odredbe – Područje primjene direktive – Članak 3. stavak 1., članak 4., članak 6. stavak 1. i članak 7. stavak 1. – Osiguranje tražbine založnim pravom na nekretnini – Mogućnost ostvarivanja tog založnog prava prodajom na dražbi – Sudski nadzor

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

C-169/14 – Sánchez Morcillo i Abril García

Članak 7. – Povelja Europske unije o temeljnim pravima – Članak 47. – Potrošački ugovori – Ugovor o hipotekarnom zajmu – Nepoštene odredbe – Ovršni postupak na temelju hipoteke – Pravo žalbe

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.1. | Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

4.1.

Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

C-226/12 – Constructora Principado SA protiv Joséa Ignacija Menéndeza Álvareza

Potrošački ugovori – Ugovor o kupoprodaji nekretnine – Nepošteni uvjeti – Kriteriji ocjenjivanja

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

C-280/13 – Barclays Bank protiv Sare Sánchez García i Alejandra Chacóna Barrere

Uvodna izjava 13. – Članak 1. stavak 2. – Potrošački ugovori – Ugovor o hipotekarnom zajmu – Ovršni postupak na temelju hipoteke – Nacionalne zakonodavne i regulatorne odredbe – Ugovorna ravnoteža

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

Predmet C-342/13 – Katalin Sebestyé protiv Zsolt Csaba Kővári, OTP Bank, OTP Faktoring Követeléskezelő Zrt, Raiffeisen Bank Zrt

govor o hipotekarnom kreditu sklopljenom s bankom – Ugovorna odredba koja predviđa isključivu nadležnost arbitražnog tijela – Informacije o arbitražnom postupku koje je banka pružila prilikom sklapanja ugovora – Nepoštene ugovorne odredbe – Mjerila procjene

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Spojeni predmeti C-359/11 i C-400/11 – Alexandra Schulz protiv Technische Werke Schussental GmbH und Co. KG i Josef Egbringhoff protiv Stadtwerke Ahaus GmbH

Direktive 2003/54/EZ i 2003/55/EZ – Zaštita potrošača – Unutarnje tržište električne energije i prirodnog plina – Nacionalni propis kojim se određuje sadržaj ugovorâ sklopljenih s potrošačima obuhvaćenima obvezom univerzalne opskrbe – Jednostrana izmjena cijene usluge od strane pružatelja usluge – Pravodobno obavještavanje, prije stupanja na snagu te izmjene, o njezinim razlozima, uvjetima i opsegu

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

Predmet C-470/12 – Pohotovosť s. r. o. protiv Miroslava Vašute

Ugovor o potrošačkom kreditu – Nepošteni uvjeti u potrošačkim ugovorima –Direktiva 93/13/EEZ – Izvršenje arbitražnog pravorijeka – Zahtjev za intervenciju u postupcima izvršenja – Udruga za zaštitu potrošača – Nacionalno zakonodavstvo kojim se ne dopušta takva intervencija – Proceduralna autonomija država članica

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

2015.

Predmet C-32/14 – ERSTE Bank Hungary Zrt. protiv Attile Sugára

Nepošteni uvjeti u ugovorima koje je prodavatelj robe ili pružatelj usluge sklopio s potrošačem – Ugovor o hipotekarnom zajmu – Članak 7. stavak 1. – Sprječavanje korištenja nepoštenih uvjeta – Odgovarajuća i djelotvorna sredstva – Priznanje duga – Javnobilježnički akt – Izdavanje potvrde o ovršnosti od strane javnog bilježnika – Ovršna isprava – Obveze javnog bilježnika – Ispitivanja nepoštenih uvjeta po službenoj dužnosti – Sudski nadzor – Načela ekvivalentnosti i djelotvornosti

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.7. | Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka |
| --- | --- |

5.7.

Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka

Predmet C-74/15 - Tarcău

Članak 1. stavak 1. i članak 2. točka (b) – Nepošteni uvjeti u potrošačkim ugovorima – Ugovori o jamstvu i ugovori o osiguranju nekretninom koje su fizičke osobe sklopile s kreditnom institucijom nastupajući za potrebe izvan okvira svojeg obrta, poduzeća i profesije, pri čemu nisu funkcionalno povezane s trgovačkim društvom za koje daju jamstvo

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Predmet C-96/14 – Jean-Claude Van Hove protiv CNP Assurances SA

Ugovor o osiguranju – Članak 4. stavak 2. – Ocjena nepoštenog karaktera ugovornih odredbi – Izuzimanje odredbi koje se odnose na glavni predmet ugovora – Odredba kojom se jamči podmirenje dospjelih obveza iz ugovora o zajmu sklopljenog radi kupnje nekretnine – Zajmoprimčeva potpuna nesposobnost za rad – Nemogućnost ostvarenja prava na to pokriće u slučaju da se utvrdi sposobnost za obavljanje plaćenog ili neplaćenog posla

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Predmet C-110/14 - Costea

Članak 2. točka (b) – Pojam „potrošač” – Ugovori o kreditu sklopljeni između fizičke osobe koja nastupa kao odvjetnik – Otplata zajma osiguranog na zgradi u vlasništvu odvjetničkog društva korisnika kredita – Korisnik koji ima potrebno znanje za ocjenu nepoštenosti odredbe prije potpisivanja ugovora

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Predmet C-348/14 – Maria Bucura protiv SC Bancpost SA

Direktiva 87/102/EEZ – članak 1. stavak 2. točka (a) – Potrošački kredit – Pojam „potrošač”– Direktiva 93/13/EEZ – Članci 2. točka (b), 3. –. 5. i članak 6. stavak 1. – Nepoštene odredbe – Ispitivanje nacionalnog suda po službenoj dužnosti – Odredbe „jasno i razumljivo” sastavljene – Informacije koje davatelj kredita mora pružiti

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Spojeni predmeti C-482/13, C-484/13, C-485/13 i C-487/13 – Unicaja Banco, SA protiv Joséa Hidalga Ruede i dr. i Caixabank SA protiv Manuela Maríje Ruede Ledesme i dr.

Ugovori između trgovaca i potrošača – Hipotekarni ugovori – Ugovorne odredbe o zateznoj kamati – Nepošteni uvjeti – Hipotekarni ovršni postupak – Smanjenje visine kamate – Nadležnost nacionalnog suda

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

C-497/13 - Froukje Faber protiv Autobedrijf Hazet Ochten BV

Direktiva 1999/44/EZ – Prodaja robe široke potrošnje i jamstvo za takvu robu – Status kupca – Svojstvo potrošača – Nesukladnost isporučene robe – Obveza obavještavanja prodavatelja – Nesukladnost koja se pojavila u roku od šest mjeseci od isporuke robe – Teret dokazivanja

Uvod

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

Predmet C-537/13 – Birutė Šiba protiv Arūnasa Devėnasa

Područje primjene – Ugovori sklopljeni s potrošačima – Ugovor o pružanju pravnih usluga sklopljen između odvjetnika i potrošača

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

C-567/13 – Baczó i Vizsnyiczai protiv Raiffeisen Bank Zrt

Članak 7. – Ugovor o hipotekarnom kreditu – Arbitražna klauzula – Nepoštenost – Potrošačka tužba – Nacionalno postupovno pravilo – Nenadležnost suda pred kojim je podnesena tužba kojom se traži utvrđenje ništavosti unaprijed formuliranog standardnog ugovora za odlučivanje o zahtjevu za utvrđenje nepoštenosti ugovornih odredbi sadržanih u tom istom ugovoru

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

Predmet C-602/13 – (BBVA) Banco Bilbao Vizcaya Argentaria SA protiv Fernando Quintano Ujeta and María Isabel Sánchez García

Ugovorni odnos između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača – Hipotekarni ugovor – Ugovorne odredbe o zateznoj kamati – Hipotekarni ovršni postupak – Smanjenje visine kamate – Nadležnost nacionalnog suda

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

2016.

Predmet C-7/16 – Banco Popular Español S.A. i PL Salvador, S.A.R.L. protiv Maria Rita Giraldez Villar i Modesto Martínez Baz

Članak 99. Poslovnika Suda – Direktiva 93/13/EEZ – Nepošteni uvjeti – Prijenos tražbine – Pravo dužnika na otpis svojeg duga – Pretpostavke za ostvarivanje tog prava

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

Predmet C-49/14 - Finanmadrid EFC SA protiv Jesús Vicente Albán Zambrano i dr.

Nepoštene odredbe – Postupak izdavanja platnog naloga – Postupak ovrhe – Nadležnost nacionalnog ovršnog suca za isticanje po službenoj dužnosti ništavosti nepoštene odredbe – Načelo pravomoćnosti – Načelo djelotvornosti – Povelja Europske unije o temeljnim pravima – Sudska zaštita

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

C-119/15 - Biuro podróży Partner Sp. z o.o, Sp. komandytowa w Dąbrowie Górniczej protiv Prezes Urzędu Ochrony Konkurencji i Konsumentów

Direktiva 93/13/EEZ – Direktiva 2009/22/EZ – Zaštita potrošača – Učinak erga omnes nepoštenih uvjeta koji se nalaze u javnom upisniku – Novčana kazna izrečena prodavatelju robe ili pružatelju usluga koji je koristio uvjet koji se smatra jednak onomu koji se nalazi u navedenom upisniku – Prodavatelj robe ili pružatelj usluga koji nije sudjelovao u postupku u kojem je utvrđena nepoštenost uvjeta – Članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima – Pojam „sud neke države članice protiv čijih odluka prema nacionalnom pravu nema pravnog lijeka”

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

C-122/14 – Aktiv Kapital Portfolio AS, Oslo, succursale à Zug, formerly Aktiv Kapital Portfolio Invesment protiv Angel Luis Egea Torregrosa

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Postupak izdavanja platnog naloga – Postupak ovrhe – Nadležnost nacionalnog ovršnog suca za isticanje po službenoj dužnosti ništavosti nepoštene odredbe – Načelo pravomoćnosti – Načelo djelotvornosti – Načelo pravomoćnosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

Spojeni predmeti C-154/15, C-307/15 i C-308/15 Gutierrez Naranjo i dr.

Potrošački ugovori – Hipotekarni zajmovi – Nepoštene odredbe – Članak 4. stavak 2. – Članak 6. stavak 1. – Proglašenje ništavosti – Ograničavanje od strane nacionalnog suda vremenskih učinaka proglašenja ništavosti nepoštene odredbe

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 4.1. | Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

4.1.

Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

| 4.2. | Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača” |
| --- | --- |

4.2.

Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača”

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 4.4. | Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama |
| --- | --- |

4.4.

Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

Predmet C-168/15 – Milena Tomášová protiv Slovenská republika - Ministerstvo spravodlivosti SR i Pohotovosť s.r.o.

Ugovor o kreditu koji sadržava nepoštenu odredbu – Ovrha arbitražnog pravorijeka donesenog primjenom te odredbe – Odgovornost države članice za štetu koju je pojedincu povredom prava Unije uzrokovao nacionalni sud – Uvjeti za utvrđivanje odgovornosti – Postojanje dovoljno ozbiljne povrede prava Unije

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

C-191/15 - Verein für Konsumenteninformation protiv Amazon EU Sàrl

Pravosudna suradnja u građanskim stvarima – Uredbe (EZ) 864/2007 i (EZ) 593/2008 – Zaštita potrošača – Direktiva 93/13/EEZ – Zaštita podataka – Direktiva 95/46/EZ – Online ugovori o prodaji sklopljeni s potrošačima koji su rezidenti drugih država članica – Nepoštene odredbe – Opći uvjeti koji sadržavaju odredbu o izboru mjerodavnog prava u korist prava države članice u kojoj društvo ima sjedište – Određivanje prava mjerodavnog za ocjenu nepoštene naravi odredbi tih općih uvjeta u okviru postupka za dobivanje sudskog naloga – Određivanje prava koje uređuje obradu osobnih podataka potrošača

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 2.1. | Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova |
| --- | --- |

2.1.

Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Predmet C-377/14 – Ernst Georg Radlinger, Helena Radlingerová protiv Finway a.s.

Članak 7. – Nacionalna postupovna pravila koja uređuju stečajni postupak – Dugovanja koja proizlaze iz ugovora o potrošačkom kreditu – Učinkovit pravni lijek – Točka 1. podtočke (e) priloga – Neproporcionalnost iznosa naknade – Direktiva 2008/48/EZ – Članak 3. točka (l) – Ukupni iznos kredita – Točka I. Priloga I. – Iznos povlačenja novca – Izračun efektivne kamatne stope – Članak 10. stavak 2. – Obveza pružanja informacija – Ispitivanje po službenoj dužnosti – Sankcija

Uvod

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

Spojeni predmeti C-381/14 i C-385/14 - Jorge Sales Sinués i Youssouf Drame Ba protiv Caixabank SA i Catalunya Caixa SA (Catalunya Banc SA)

Nalog za ispravak

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Predmet C-534/15 – Dumitru Tarcău i Ileana Tarcău protiv Banca Comercială Intesa Sanpaolo România SA i dr.

Članak 1. stavak 1. – Članak 2. točka (b) – Svojstvo potrošača – Prijenos duga novacijom ugovora o kreditu – Ugovor o osiguranju nekretninom koji su sklopili pojedinci bez ikakva profesionalnog odnosa s trgovačkim društvom koje je novi dužnik

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Spojeni predmet C-568/14 do C-570/14 – Ismael Fernández Oliva protiv Caixabank SA, Jordi Carné Hidalgo, Anna Aracil Gracia protiv Catalunya Banc SA i Nuria Robirosa Carrera, César Romera Navales protiv Banco Popular Español SA

Članak 99. Poslovnika Suda – Ugovori između prodavatelja robe ili pružatelja usluge i potrošača – Hipotekarni ugovori – Klauzula o najnižoj kamatnoj stopi – Kolektivni postupak – Pojedinačni postupak koji ima isti predmet – Privremene mjere

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

Predmet C-689/13 - PFE (Puligienica Facility Esco SpA) protiv Airgest SpA

Direktiva 89/665/EEZ — Članak 1. stavci 1. i 3. — Postupak pravne zaštite — Tužba za poništenje koju je protiv odluke o odabiru podnio ponuditelj čija ponuda nije odabrana — Protutužba uspješnog ponuditelja — Spojivost s pravom Unije

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

2017.

C-186/16 – Ruxandra Paula Andriciuc i dr. protiv Banca Românească SA

Članak 3. stavak 1. i članak 4. stavak 2. – Ocjena nepoštenosti ugovornih odredbi – Ugovor o kreditu sklopljen u stranoj valuti – Tečajni rizik koji u potpunosti snosi potrošač – Znatnija neravnoteža u pravima i obvezama stranaka, proizašlima iz ugovora – Vrijeme u koje se mora ocijeniti neravnoteža – Doseg pojma odredbi koje su ‚jasno i razumljivo sastavljene’ – Razina informiranja koju mora pružiti banka

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

C-290/16 - Air Berlin

Prijevoz – Zajednička pravila za obavljanje zračnog prijevoza u Uniji – Uredba (EZ) br. 1008/2008 – Odredbe o utvrđivanju cijena – Članak 22. stavak 1. – Članak 23. stavak 1. – Informacije koje su obvezne prilikom objave cijena ponuđenih javnosti – Obveza iskazivanja stvarnog iznosa poreza, pristojbi, prireza ili provizija – Sloboda utvrđivanja cijene – Zaračunavanje troškova obrade u slučaju da putnik otkaže rezervaciju leta ili se na pojavi na ukrcaju – Zaštita potrošača

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Predmet C-421/14 – Banco Primus S. A. protiv Jesúsa Gutiérreza Garcíje

Ugovori zaključeni između prodavatelja robe ili pružatelja usluga i potrošača – Nepoštene odredbe – Ugovori o hipotekarnom zajmu – Postupak ovrhe na nekretnini pod hipotekom – Prekluzivni rok – Dužnost nacionalnih sudova – Pravomoćnost

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.1. | Općenito o nepoštenosti i transparentnosti |
| --- | --- |

3.1.

Općenito o nepoštenosti i transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.1. | Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

4.1.

Priroda i uloga članka 6. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima u zaštiti od nepoštenih ugovornih odredaba

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

C-446/17 – Woonhaven Antwerpen protiv Khalida Berkanija, Asmae Hajji

Članak 99. Poslovnika Suda – Nepošteni uvjeti – Ugovor o najmu sklopljen između društva za izgradnju socijalnih stanova i najmoprimca –Tipski ugovor o najmu koji je nacionalnim zakonodavnim aktom postao obvezujući – Direktiva 93/13/EEZ – Članak 1. stavak 2. – Neprimjenjivost te direktive

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

Predmet C-503/15 Margarit Panicello

Članak 267. UFEU-a – Tajnik – Pojam ‚nacionalni sud’– Obvezna nadležnost – Izvršavanje sudskih funkcija – Neovisnost – Nenadležnost Suda

| 5.7. | Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka |
| --- | --- |

5.7.

Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka

C-535/16 – Michael Tibor Bachman protiv FAER IFN SA

Članak 2. točka (b) – Nepošteni uvjeti u potrošačkim ugovorima – Pojam „Potrošač” – Fizička osoba koja je sklopila ugovor o obnovi s kreditnom ustanovom radi ispunjavanja obveza vraćanja kredita koje je ugovorilo trgovačko društvo u odnosu na tu ustanovu

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

2018.

Predmet C-51/17 – OTP Bank Nyrt., OTP Faktoring Követeléskezelő Zrt. protiv Teréz Ilyés, Emila Kissa

Područje primjene – Članak 1. stavak 2. – Obvezne zakonske ili regulatorne odredbe – Članak 3. stavak 1. – Pojam ‚ugovorna odredba o kojoj se nisu vodili pojedinačni pregovori’ – Odredba uvrštena u ugovor nakon njegova sklapanja uslijed intervencije nacionalnog zakonodavca – Članak 4. stavak 2. – Jasno i razumljivo sastavljena odredba – Članak 6. stavak 1. – Ispitivanje nepoštenosti odredbe po službenoj dužnosti nacionalnog suda – Ugovor o kreditu u stranoj valuti sklopljen između pružatelja usluge ili prodavatelja robe i potrošača

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

Spojeni predmeti C-96/16 i C-94/17 Banco Santander Escobedo Cortés

Nepoštene odredbe – Područje primjene – Ustup tražbine – Potrošački ugovor o zajmu – Kriteriji za ocjenu nepoštenosti ugovorne odredbe kojom je određena zatezna kamatna stopa – Posljedice te nepoštenosti

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 2.1. | Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova |
| --- | --- |

2.1.

Minimalno usklađivanje i proširenje područja primjene (članci 8. i 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima), uključujući ulogu nacionalnih vrhovnih sudova

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

Predmet C-147/16 – Karel de Grote – Hogeschool Katholieke Hogeschool Antwerpen VZW protiv Susan Romy Jozef Kuijpers

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Ispitivanje je li ugovor obuhvaćen područjem primjene te direktive koje provodi nacionalni sud po službenoj dužnosti – Članak 2. točka (c) – Pojam ‚prodavatelj robe ili pružatelj usluge’ – Ustanova visokog obrazovanja koja se uglavnom financira iz javnih sredstava – Ugovor o planu beskamatne otplate u ratama upisnine i dijela troškova studijskog putovanja

| 1.1. | Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.1.

Ciljevi Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Predmet C-119/17 – Liviu Petru Lupean i Oana Andreea Lupean protiv SC OTP BAAK Nyrt,

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Članak 3. stavak 1., članak 4. stavci 1. i 2. i članak 5. – Ocjena nepoštenosti ugovornih odredbi – Ugovor o kreditu sklopljen u stranoj valuti – Valutni rizik koji u cijelosti snosi potrošač – Znatnija neravnoteža u pravima i obvezama stranaka proizašlima iz ugovora – Glavni predmet ugovora o zajmu

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Predmet C-176/17 – Profi Credit Polska S.A. w Bielsku Białej protiv Mariusza Wawrzoseka

Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Direktiva 2008/48/EZ – Postupak izdavanja platnog naloga na temelju mjenice kojom se osiguravaju obveze koje proizlaze iz ugovora o potrošačkom kreditu

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

C-448/17 - EOS KSI Slovensko s.r.o. protiv Ján Danko i Margita Danková

Nepoštene odredbe – Članak 4. stavak 2. i članak 5. – Obveza jasnog i razumljivog sastavljanja odredaba – Članak 7. – Pokretanje postupka pred sudovima osoba ili organizacija koje imaju legitiman interes zaštititi potrošače od korištenja nepoštenih odredaba – Nacionalni propis koji mogućnost udruge za zaštitu potrošača da intervenira u postupak uvjetuje pristankom potrošača – Potrošački kredit – Direktiva 87/102/EEZ – Članak 4. stavak 2. – Obveza navođenja efektivne kamatne stope u ugovoru sastavljenom u pisanom obliku – Ugovor koji sadržava samo matematičku jednadžbu za izračun efektivne kamatne stope koja ne sadržava elemente koji su potrebni za taj izračun

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.3. | Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti |
| --- | --- |

5.3.

Obveze koje proizlaze iz načela ekvivalentnosti

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.7. | Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka |
| --- | --- |

5.7.

Kontrola po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba izvansudskih postupaka

| 6. | Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

6.

Nalozi u kolektivnom interesu potrošača (članak 7. stavci 2. i 3. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

C-483/16 – Zsolt Sziber protiv ERSTE Bank Hungary Zrt

Članak 7. stavak 1. – Ugovori o zajmu izraženom u stranoj valuti – Nacionalno zakonodavstvo kojim se propisuju posebni postupovni zahtjevi za osporavanje nepoštenosti – Načelo ekvivalentnosti – Povelja Europske unije o temeljnim pravima – Članak 47. – Pravo na djelotvornu sudsku zaštitu

| 4.4. | Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama |
| --- | --- |

4.4.

Povrat koristi stečenih nepoštenim ugovornim odredbama

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

C-632/17 - Powszechna Kasa Oszczędności (PKO) Bank Polski S.A. w Warszawie protiv Jacek Michalski

Članak 99. Poslovnika Suda – Zaštita potrošača – Direktiva 93/13/EEZ – Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Direktiva 2008/48/EZ – Postupak izdavanja platnog naloga na osnovi izvatka iz poslovnih knjiga banke – Nemogućnost suda da ocijeni eventualnu nepoštenost ugovornih odredbi ako potrošač ne podnese pravno sredstvo

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

2019.

Spojeni predmeti C-70/17 i C-179/17 – Abanca Corporación Bancaria SA protiv Alberta Garcíje Salamance Santosa i Bankia SA protiv Alfonsa Antonia Laua Mendoze, Verónice Yuliane Rodríguez Ramírez

Članci 6. i 7. – Nepoštene odredbe u potrošačkim ugovorima – Odredba o prijevremenom dospijeću ugovora o hipotekarnom zajmu – Utvrđivanje djelomične nepoštenosti odredbe – Nadležnosti nacionalnog suda u slučaju kada postoji ‚nepoštena’ odredba – Zamjena nepoštene odredbe odredbom nacionalnog prava

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.5. | Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti? |
| --- | --- |

5.5.

Što podrazumijeva kontrola po službenoj dužnosti?

C-118/17 – Dunai protiv ERSTE Bank Hungary Zrt

Članak 1. stavak 2. – Članak 6. stavak 1. – Ugovor o kreditu izražen u stranoj valuti – Tečajna razlika – Zamjena odredbe proglašene ništavom zakonskom odredbom – Tečajni rizik – Održavanje valjanosti ugovora nakon uklanjanja nepoštene odredbe – Nacionalni sustav ujednačenog tumačenja prava

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 2.2. | Ostale odredbe nacionalnog prava |
| --- | --- |

2.2.

Ostale odredbe nacionalnog prava

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

| 5.2. | Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba |
| --- | --- |

5.2.

Načelo kontrole po službenoj dužnosti nepoštenih ugovornih odredaba

| 5.6. | Posljedice kontrole po službenoj dužnosti, djelotvornosti i ekvivalentnosti i nacionalnih postupovnih pravila |
| --- | --- |

5.6.

Posljedice kontrole po službenoj dužnosti, djelotvornosti i ekvivalentnosti i nacionalnih postupovnih pravila

Predmet C-266/18 – Aqua Med sp. z o.o. z protiv Irene Skóre

Članak 1. stavak 2. – Područje primjene direktive – Odredba kojom se mjesna nadležnost dodjeljuje sudu određenom na temelju općih pravila – Članak 6. stavak 1. – Nadzor nepoštenosti po službenoj dužnosti – Članak 7. stavak 1. – Obveze i nadležnosti nacionalnog suda

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.4. | Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

3.4.

Procjena nepoštenosti na temelju članka 3. i članka 4. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

C-590/17 - Henri Pouvin i Marie Dijoux, épouse Pouvin protiv Electricité de France (EDF)

Područje primjene – Članak 2. točke (b) i (c) – Pojmovi ‚potrošač’ i ‚prodavatelj robe ili pružatelj usluga’ – Financiranje stjecanja glavnog mjesta stanovanja – Hipotekarni zajam koji je poslodavac odobrio svojem zaposleniku i njegovu bračnom drugu, solidarnom dužniku

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Predmeti u tijeku 31. svibnja 2019.

Predmet C-125/18 – Marc Gómez del Moral Guasch protiv Bankia S. A.

Članak 1. stavak 2. – Članak 4. stavak 2. – Članak 6. stavak 1. – Članak 7. stavak 1. – Članak 8.

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

C-260/18 - Dziubak

Članak 1. stavak 2. – Članak 6. stavak 1.

| 4.3. | Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka |
| --- | --- |

4.3.

Posljedice nepoštenosti ugovornih odredaba za prava i obveze ugovornih stranaka

C-272/18 - Verein für Konsumenteninformation

Ugovori o fiduciji sklopljeni između vodećeg partnera i drugih komanditnih društava u skladu s njemačkim pravom

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

Predmet C-452/18 – Ibercaja Banco

Stavak (q) Priloga – Članak 3. – Članak 4. stavak 2. – Članak 6.

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

| 4.2. | Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača” |
| --- | --- |

4.2.

Pravni učinak koncepta „neobvezujuće za potrošača”

Spojeni predmeti C-453/18 i C-494/18 – Bondora

Članak 6. stavak 1. – Članak 7. stavak 1.

| 5.1. | Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito |
| --- | --- |

5.1.

Značaj članka 6. stavka 1. i članka 7. stavka 1. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima te načela ekvivalentnosti i djelotvornosti općenito

Spojeni predmeti C-698/18 - SC Raiffeisen Bank SA protiv JB i C-699/18 BRD Groupe Société Générale SA protiv KC

Članak 2. točka (b) – Članak 6. stavak 1. – Članak 7. stavak 2. – Članak 8. – Uvodne izjave 12., 21. i 23.

| 5.4. | Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova |
| --- | --- |

5.4.

Procjena po službenoj dužnosti i djelotvornost pravnih lijekova

Predmet C-779/18 - Mikrokasa and Revenue Niestandaryzowany Sekurytyzacyjny Fundusz Inwestycyjny Zamknięty w Warszawie

Članak 1. stavak 2.

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

C-829/18 – Crédit Logement

Članak 1. stavak 2. – Članak 3. stavak 1. – Članak 4. – Članak 5. – Članak 6. stavak 1. – Članak 7- stavak 1. – Točka l podtočka (i) Priloga

| 3.3. | Zahtjevi transparentnosti |
| --- | --- |

3.3.

Zahtjevi transparentnosti

C-81/19 – Banca Transilvania

Članak 1. stavak 2. – Članak 3. stavak 1. – Članak 4. – Članak 5. – Članak 6. stavak 1. – Članak 7- stavak 1. – Točka l podtočka i. Priloga

| 1.2. | Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima |
| --- | --- |

1.2.

Područje primjene Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima

C-84/19 – Profi Credit Polska

Članak 1. stavak 2. – Članak 3. stavak 1. – Članak 4. stavak 2. Direktive 2008/48/EZ

| 3.2. | Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) |
| --- | --- |

3.2.

Ugovorne odredbe koje se odnose na glavni predmet ugovora ili cijenu i naknadu (članak 4. stavak 2. Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima)

---

PRILOG II.

Pregled obavijesti u skladu s člankom 8.a Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (1)

U ovoj tablici navode se informacije koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 8.a Direktive 93/13/EEZ (Direktive o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima) Tablica ne predstavlja potpun pregled nacionalnih mjera za prenošenje predmetne Direktive 93/13/EEZ i može dati tek grubu naznaku pojedinosti relevantnog nacionalnog zakonodavstva. Na primjer, ovisno o točnom izrazu u predmetnim nacionalnim odredbama, „sivi popis” može imati različite pravne posljedice.

Te su informacije dostupne i na sljedećoj internetskoj stranici koja će se redovito ažurirati:

https://ec.europa.eu/info/notifications-under-article-8a-directive-93-13-eec_en

| BELGIJA | Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis). |
| --- | --- |
| BUGARSKA | Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis). |
| ČEŠKA | Nacionalno pravo obuhvaća i nepoštenost pojedinačno ugovorenih ugovornih odredaba te sadržava popis ugovornih odredaba koje se smatra nepoštenima u svim okolnostima (tj. crni popis). |
| DANSKA | Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| NJEMAČKA | Nacionalno pravo sadržava dva crna popisa standardnih ugovornih odredaba koje se smatra nepoštenima. |
| ESTONIJA | Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis). |
| IRSKA | Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| GRČKA | Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis). |
| ŠPANJOLSKA | Nacionalno pravo proširilo je područje primjene ocjene nepoštenosti na ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora te prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.
  Nacionalno pravo sadržava i popis odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis). |
| FRANCUSKA | Nacionalno pravo obuhvaća i nepoštenost pojedinačno ugovorenih ugovornih odredaba i sadržava popis odredaba koje se smatra nepoštenima u svim okolnostima (tj. crni popis) te popis odredaba, osim ako je dokazano da su poštene (tj. sivi popis). |
| HRVATSKA | Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| ITALIJA | Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis) te popis odredaba za koje se pretpostavlja da su nepoštene dok se ne dokaže suprotno (tj. oblik sivog popisa). Popis je proširen u usporedbi s Prilogom Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| CIPAR | Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| LATVIJA | Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| LITVA | Nacionalno pravo ne sadržava odredbe koje nadilaze minimalne standarde utvrđene u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| LUKSEMBURG | Nacionalno pravo proširilo je opseg ocjene nepoštenosti na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe i na glavni predmet.
  Nacionalno pravo sadržava crni popis ugovornih odredaba koje se smatra nepoštenima u svim okolnostima (tj. crni popis), a koji je proširen u usporedbi s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| MAĐARSKA | Nacionalno pravo sadržava popis odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis) te popis odredaba koje se smatra nepoštenima dok se ne dokaže suprotno (tj. oblik sivog popisa). |
| MALTA | Nacionalno pravo proširilo je područje primjene ocjene nepoštenosti na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe te na prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.
  Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje mogu biti nepoštene te određene dodatne odredbe u usporedbi s Prilogom Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| NIZOZEMSKA | Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis) te popis odredaba koje se mogu smatrati nepoštenima (tj. oblik sivog popisa). Popis je proširen u usporedbi s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| AUSTRIJA | Nacionalno pravo sadržava crni popis i sivi popis standardnih ugovornih odredaba i djelomično proširuje ocjenu nepoštenosti na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe. |
| POLJSKA | Nacionalno pravo sadržava popis odredaba koje se smatra nepoštenima u slučaju sumnje (tj. oblika sivog popisa) te nadilazi opseg Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| PORTUGAL | Nacionalno pravo proširilo je područje primjene ocjene nepoštenosti na ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora te prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.
  Nacionalno pravo sadržava popis ugovornih odredaba koje su strogo zabranjene (tj. crni popis) te popis ugovornih odredaba koje su zabranjene u određenim okolnostima (tj. oblik sivog popisa). |
| RUMUNJSKA | Nacionalno pravo sadržava indikativan popis odredaba koje se smatra nepoštenima, a koji je proširen u usporedbi s Prilogom Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. |
| SLOVENIJA | Nacionalno pravo proširuje ocjenu nepoštenosti na ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora te prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene. |
| SLOVAČKA | Nacionalno pravo sadržava crni popis ugovornih odredaba koje su nepoštene u svim uvjetima. |
| FINSKA | Nacionalno pravo proširilo je područje primjene ocjene nepoštenosti na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe te na prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene. |
| ŠVEDSKA | Nacionalno pravo proširuje ocjenu nepoštenosti na ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora te prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene te na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe. |
| UJEDINJENA KRALJEVINA | Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Međutim, indikativan popis u Prilogu Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima proširen je. |

BELGIJA

Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis).

BUGARSKA

Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis).

ČEŠKA

Nacionalno pravo obuhvaća i nepoštenost pojedinačno ugovorenih ugovornih odredaba te sadržava popis ugovornih odredaba koje se smatra nepoštenima u svim okolnostima (tj. crni popis).

DANSKA

Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

NJEMAČKA

Nacionalno pravo sadržava dva crna popisa standardnih ugovornih odredaba koje se smatra nepoštenima.

ESTONIJA

Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis).

IRSKA

Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

GRČKA

Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis).

ŠPANJOLSKA

Nacionalno pravo proširilo je područje primjene ocjene nepoštenosti na ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora te prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.

Nacionalno pravo sadržava i popis odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis).

FRANCUSKA

Nacionalno pravo obuhvaća i nepoštenost pojedinačno ugovorenih ugovornih odredaba i sadržava popis odredaba koje se smatra nepoštenima u svim okolnostima (tj. crni popis) te popis odredaba, osim ako je dokazano da su poštene (tj. sivi popis).

HRVATSKA

Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

ITALIJA

Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis) te popis odredaba za koje se pretpostavlja da su nepoštene dok se ne dokaže suprotno (tj. oblik sivog popisa). Popis je proširen u usporedbi s Prilogom Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

CIPAR

Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

LATVIJA

Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

LITVA

Nacionalno pravo ne sadržava odredbe koje nadilaze minimalne standarde utvrđene u skladu s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

LUKSEMBURG

Nacionalno pravo proširilo je opseg ocjene nepoštenosti na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe i na glavni predmet.

Nacionalno pravo sadržava crni popis ugovornih odredaba koje se smatra nepoštenima u svim okolnostima (tj. crni popis), a koji je proširen u usporedbi s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

MAĐARSKA

Nacionalno pravo sadržava popis odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis) te popis odredaba koje se smatra nepoštenima dok se ne dokaže suprotno (tj. oblik sivog popisa).

MALTA

Nacionalno pravo proširilo je područje primjene ocjene nepoštenosti na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe te na prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.

Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje mogu biti nepoštene te određene dodatne odredbe u usporedbi s Prilogom Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

NIZOZEMSKA

Nacionalno pravo sadržava popis standardnih ugovornih odredaba koje se u svim okolnostima smatra nepoštenima (tj. crni popis) te popis odredaba koje se mogu smatrati nepoštenima (tj. oblik sivog popisa). Popis je proširen u usporedbi s Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

AUSTRIJA

Nacionalno pravo sadržava crni popis i sivi popis standardnih ugovornih odredaba i djelomično proširuje ocjenu nepoštenosti na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe.

POLJSKA

Nacionalno pravo sadržava popis odredaba koje se smatra nepoštenima u slučaju sumnje (tj. oblika sivog popisa) te nadilazi opseg Priloga Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

PORTUGAL

Nacionalno pravo proširilo je područje primjene ocjene nepoštenosti na ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora te prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.

Nacionalno pravo sadržava popis ugovornih odredaba koje su strogo zabranjene (tj. crni popis) te popis ugovornih odredaba koje su zabranjene u određenim okolnostima (tj. oblik sivog popisa).

RUMUNJSKA

Nacionalno pravo sadržava indikativan popis odredaba koje se smatra nepoštenima, a koji je proširen u usporedbi s Prilogom Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima.

SLOVENIJA

Nacionalno pravo proširuje ocjenu nepoštenosti na ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora te prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.

SLOVAČKA

Nacionalno pravo sadržava crni popis ugovornih odredaba koje su nepoštene u svim uvjetima.

FINSKA

Nacionalno pravo proširilo je područje primjene ocjene nepoštenosti na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe te na prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene.

ŠVEDSKA

Nacionalno pravo proširuje ocjenu nepoštenosti na ugovorne odredbe koje se odnose na definiciju glavnog predmeta ugovora te prikladnost cijene ili naknade, neovisno o tome jesu li te odredbe jasno i razumljivo sastavljene te na pojedinačno ugovorene ugovorne odredbe.

UJEDINJENA KRALJEVINA

Nacionalno pravo ne nadilazi minimalne standarde utvrđene Direktivom o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima. Međutim, indikativan popis u Prilogu Direktivi o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima proširen je.

---

(1)  Stanje dana 31. svibnja 2019.

---

V Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska komisija

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/93 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 323/93

---

Poziv na iskaz interesa za stručne skupine za medicinske proizvode i in vitro dijagnostičke medicinske proizvode

804/PP/GRO/CODEL/20

(2019/C 323/05)

1.   Kontekst

Nove uredbe EU-a o medicinskim proizvodima (Uredba (EU) 2017/745, dalje u tekstu „Uredba o medicinskim proizvodima”) i in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima (Uredba (EU) 2017/746, dalje u tekstu „Uredba o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima”) stupile su na snagu 2017. Obje uredbe, a posebno Uredba o medicinskim proizvodima, temelje se na stručnom znanju savjetnika imenovanih u tzv. „stručne skupine”. Komisija je odredila stručne skupine nakon savjetovanja s Koordinacijskom skupinom za medicinske proizvode (MDCG) (1) u relevantnim područjima medicine te u drugim područjima u kojima je Komisija, uz savjetovanje s MDCG-om, utvrdila potrebu za pružanjem dosljednih znanstvenih, tehničkih i/ili kliničkih savjeta (vidjeti Provedbenu odluku Komisije (EU) 2019/1396).

Stručne skupine imaju širok spektar zadaća: u kontekstu ocjenjivanja sukladnosti, stručne skupine se očituju o obveznim postupcima savjetovanja s prijavljenim tijelima u pogledu ocjenjivanja kliničke procjene određenih visokorizičnih medicinskih proizvoda (2) i procjene učinkovitosti određenih in vitro dijagnostičkih medicinskih proizvoda (3) (4).

Osim toga i ovisno o potrebi, stručne skupine:

| — | pružaju znanstvenu, tehničku i kliničku pomoć Komisiji, MDCG-u, proizvođačima i prijavljenim tijelima u vezi s provedbom Uredbe o medicinskim proizvodima (članak 106. stavak 10. Uredbe o medicinskim proizvodima); |
| --- | --- |

—

pružaju znanstvenu, tehničku i kliničku pomoć Komisiji, MDCG-u, proizvođačima i prijavljenim tijelima u vezi s provedbom Uredbe o medicinskim proizvodima (članak 106. stavak 10. Uredbe o medicinskim proizvodima);

| — | očituju se o dobrovoljnim savjetovanjima s proizvođačima koja se odnose na njihovu predviđenu strategiju kliničkog razvoja (članak 61. stavak 2. Uredbe o medicinskim proizvodima); |
| --- | --- |

—

očituju se o dobrovoljnim savjetovanjima s proizvođačima koja se odnose na njihovu predviđenu strategiju kliničkog razvoja (članak 61. stavak 2. Uredbe o medicinskim proizvodima);

| — | savjetuju države članice, prijavljena tijela i proizvođače, na primjer o odgovarajućim skupovima podataka za ocjenjivanje sukladnosti proizvoda, a posebno u pogledu kliničkih podataka potrebnih za kliničku procjenu (članak 106. stavak 11. Uredbe o medicinskim proizvodima); |
| --- | --- |

—

savjetuju države članice, prijavljena tijela i proizvođače, na primjer o odgovarajućim skupovima podataka za ocjenjivanje sukladnosti proizvoda, a posebno u pogledu kliničkih podataka potrebnih za kliničku procjenu (članak 106. stavak 11. Uredbe o medicinskim proizvodima);

| — | doprinose izradi relevantnih dokumenata (članak 106. stavak 10. Uredbe o medicinskim proizvodima) kao što su zajedničke specifikacije (članak 9. Uredbe o medicinskim proizvodima) te međunarodne norme i relevantne smjernice; |
| --- | --- |

—

doprinose izradi relevantnih dokumenata (članak 106. stavak 10. Uredbe o medicinskim proizvodima) kao što su zajedničke specifikacije (članak 9. Uredbe o medicinskim proizvodima) te međunarodne norme i relevantne smjernice;

| — | savjetuju MDCG i Komisiju o sigurnosti medicinskih proizvoda (članak 55. stavak 3. Uredbe o medicinskim proizvodima) i in vitro dijagnostičkih proizvoda (članak 50. stavak 3. Uredbe o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima). |
| --- | --- |

—

savjetuju MDCG i Komisiju o sigurnosti medicinskih proizvoda (članak 55. stavak 3. Uredbe o medicinskim proizvodima) i in vitro dijagnostičkih proizvoda (članak 50. stavak 3. Uredbe o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima).

Komisija ovim putem poziva na iskaz interesa za sastavljanje popisa kandidata koji ispunjavaju uvjete i koji su kvalificirani s obzirom na njihovo stručno znanje u relevantnim kliničkim ili drugim znanstvenim tehničkim područjima. S popisa uspješnih kandidata članovi stručne skupine imenovat će se u sljedećim područjima:

| — | ortopedija, traumatologija, rehabilitacija, reumatologija |
| --- | --- |

—

ortopedija, traumatologija, rehabilitacija, reumatologija

| — | krvožilni sustav |
| --- | --- |

—

krvožilni sustav

| — | neurologija (5) |
| --- | --- |

—

neurologija (5)

| — | dišni sustav, anesteziologija, intenzivna skrb |
| --- | --- |

—

dišni sustav, anesteziologija, intenzivna skrb

| — | endokrinologija i dijabetes |
| --- | --- |

—

endokrinologija i dijabetes

| — | opća i plastična kirurgija, stomatologija |
| --- | --- |

—

opća i plastična kirurgija, stomatologija

| — | opstetricija i ginekologija, uključujući reproduktivnu medicinu |
| --- | --- |

—

opstetricija i ginekologija, uključujući reproduktivnu medicinu

| — | gastroenterologija i hepatologija |
| --- | --- |

—

gastroenterologija i hepatologija

| — | nefrologija i urologija |
| --- | --- |

—

nefrologija i urologija

| — | oftalmologija |
| --- | --- |

—

oftalmologija

| — | in vitro dijagnostika (IVD). |
| --- | --- |

—

in vitro dijagnostika (IVD).

Imenuje se dodatna stručna skupina koja je zadužena za odluku iz točke (c) odjeljka 5.1. Priloga IX. Uredbi (EU) 2017/745 (dalje u tekstu „skupina za probir”). Za postupke savjetovanja o ocjenjivanju kliničke procjene određenih visokorizičnih medicinskih proizvoda ti stručnjaci će odlučiti u skladu s prethodno definiranim kriterijima o tome hoće li jedna od prethodno navedenih stručnih skupina izraditi znanstveno mišljenje o određenom dosjeu.

Kandidati se obavješćuju da je radno opterećenje stručnih skupina neravnomjerno raspoređeno među različitim područjima medicine, što se odražava i u njihovoj veličini. Zbog prirode zadaća, za sastavljanje skupina (osim skupine za in vitro dijagnostičke medicinske proizvode) bit će potreban veći broj stručnjaka s kliničkim stručnim znanjem i snažnijom povezanošću s medicinskim proizvodima nego stručnjaka s drugim (nemedicinskim) ili znanstvenim stručnim znanjem.

Kandidati će u obrascu za prijavu imati mogućnost da navedu koja bi stručna skupina najbolje odgovarala njihovu stručnom znanju (tekstualna verzija obrasca za elektroničku prijavu nalazi se u Prilogu I.). Ta će se preferencija koristiti za skupne prijave tijekom faze ocjenjivanja i ne smije se tumačiti kao prijava posebno za odabranu skupinu.

Podnositelje prijava koji su uvršteni na popis prihvatljivih i kvalificiranih kandidata, ali nisu imenovani u stručnu skupinu, može se uvrstiti na središnji popis dostupnih stručnjaka (6).

2.   Obilježja skupine

2.1.   Sastav

U skladu s člankom 106. stavkom 3. Uredbe o medicinskim proizvodima Komisija je utvrdila broj članova svake skupine u skladu s tekućim potrebama. Za svaku će se skupinu imenovati sljedeći maksimalni broj stručnjaka:

| Ime skupine | Broj savjetnika |
| --- | --- |
| skupina za probir | 86 |
| kardiovaskularni/limfni sustav | 30 |
| ortopedija, traumatologija, rehabilitacija, reumatologija | 35 |
| neurologija | 15 |
| dišni sustav, anesteziologija, intenzivna skrb | 5 |
| endokrinologija i dijabetes, uključujući sustave za unos inzulina | 5 |
| opća i plastična kirurgija, stomatologija | 20 |
| opstetricija i ginekologija, uključujući reproduktivnu medicinu | 5 |
| gastroenterologija i hepatologija | 5 |
| nefrologija i urologija | 5 |
| oftalmologija | 5 |
| in vitro dijagnostika | 30 |

Ime skupine

Broj savjetnika

skupina za probir

86

kardiovaskularni/limfni sustav

30

ortopedija, traumatologija, rehabilitacija, reumatologija

35

neurologija

15

dišni sustav, anesteziologija, intenzivna skrb

5

endokrinologija i dijabetes, uključujući sustave za unos inzulina

5

opća i plastična kirurgija, stomatologija

20

opstetricija i ginekologija, uključujući reproduktivnu medicinu

5

gastroenterologija i hepatologija

5

nefrologija i urologija

5

oftalmologija

5

in vitro dijagnostika

30

Kako je navedeno u kriterijima prihvatljivosti i odabira (vidjeti odjeljke 4. i 5. ovog poziva), u postupku odabira uzet će se u obzir obrazovanje, radno iskustvo, iskustvo s visokorizičnim medicinskim proizvodima i in vitro dijagnostičkim proizvodima, dodatno nekliničko, tehničko/znanstveno i regulatorno stručno znanje, jezici i druge vještine.

Stručnjaci ne smiju imati nikakve financijske ili druge interese u industriji medicinskih proizvoda koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. Stoga podnositelji prijava moraju dostaviti pravilno popunjen obrazac izjave o interesima (Prilog II.) navodeći sve interese koji bi mogli ugroziti ili za koje se opravdano smatra da bi mogli ugroziti njihovu neovisnost, uključujući sve relevantne okolnosti povezane s bliskim članovima njihovih obitelji. Postupovne smjernice za sastavljanje izjave o interesima priložene su ovom pozivu (Prilog III.).

Stručnjaci djeluju u svoje vlastito ime i ne prenose svoje odgovornosti na bilo koju drugu osobu. U obavljanju svojih funkcija moraju poštovati načela neovisnosti, nepristranosti i povjerljivosti i djeluju u javnom interesu. Njihovi savjeti temelje se isključivo na znanstvenim, tehničkim i/ili kliničkim spoznajama.

Ako se imenuju u stručnu skupinu, od kandidata se traži da potpišu izjavu o povjerljivosti i preuzimanju obveze (Prilog IV.), kao i godišnje ažurirane izjave o interesima u pisanom obliku te ažurirane izjave o interesima u pisanom i/ili usmenom obliku prije sastanaka. Te će se izjave objaviti (7).

2.2.   Imenovanje

Komisija uz savjetovanje s MDCG-om iz skupine podnositelja prijava koji ispunjavaju zahtjeve iz poglavlja 4. (kriteriji prihvatljivosti) i 5. (kriteriji odabira) ovog poziva odabire i imenuje članove stručnih skupina kao savjetnike.

Članovi se imenuju na razdoblje od tri godine i njihov se mandat može obnoviti (8) sve dok članovi ispunjavaju kriterije prihvatljivosti i odabira (odjeljci 4. i 5. ovog poziva). Oni ostaju na dužnosti do zamjene ili obnove imenovanja.

Kako bi se osigurao kontinuitet i nesmetano funkcioniranje stručnih skupina, osobe na popisu prihvatljivih i kvalificiranih kandidata koje nisu imenovane u stručnu skupinu mogu se uvrstiti na središnji popis dostupnih stručnjaka. Popis se može upotrebljavati za imenovanje zamjenika, za pružanje savjeta ili za podupiranje rada stručnih skupina, po potrebi. Popis sastavljen na temelju poziva valjan je pet godina od datuma njegova utvrđivanja. Komisija ga može ažurirati u bilo kojem trenutku na temelju prijava zaprimljenih tijekom petogodišnjeg razdoblja i tekućih potreba. Nakon isteka valjanosti popisa može se organizirati novi poziv na iskaz interesa.

Članove koji više ne mogu djelotvorno pridonositi vijećanjima skupine ili ne ispunjavaju ili su prekršili uvjete utvrđene u Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2019/1396 ili u članku 339. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ili koji daju ostavku više se ne poziva na sudjelovanje na sastancima ili vijećanjima skupine te ih se može zamijeniti tijekom preostalog dijela njihova mandata.

2.3.   Djelovanje stručnih skupina

U radu stručnih skupina poštuju se načela visokog stupnja stručnosti, neovisnosti, nepristranosti i objektivnosti, preuzimanju obveze, transparentnosti i povjerljivosti.

Neovisnost će se osiguravati redovitim izjavama o interesima i politikom za kontrolu sukoba interesa.

Članovi stručne skupine aktivno doprinose radu skupine. U tu svrhu potpisuju izjavu o preuzimanju obveze (Prilog IV.).

Ovisno o potražnji i podložno fluktuacijama, od stručnjaka se očekuje da budu na raspolaganju za zadaće skupine (na daljinu) i sudjeluju na sastancima putem video/telekonferencije u prosjeku ne više od dva do tri dana mjesečno. Osim toga, od stručnjaka se može zahtijevati da povremeno fizički sudjeluju na sastancima.

Na prijedlog i u dogovoru s Komisijom, zajednički poslovnik donosi se običnom većinom glasova Koordinacijskog odbora (9). Stručne skupine biraju predsjednika i potpredsjednika iz redova svojih članova na početku svakog mandata. Odgovornosti predsjednika i potpredsjednika uključuju blisku suradnju s tajništvom Komisije, koordinaciju pravodobnog pružanja savjeta i drugih uloga kako je navedeno u poslovniku. Za posebne zadaće predsjednik će rotirati i na temelju njihove stručnosti imenovati izvjestitelje ili suizvjestitelje među članovima skupine.

Savjetovanja stručne skupine o ocjenjivanjima kliničke procjene i procjenama učinkovitosti (odluke, znanstvena mišljenja, znanstveni pogledi, kao i bilo koji drugi rezultat djelovanja) (10) obično će biti pripremljena i donesena radom njezinih članova na daljinu. Telekonferencije se mogu održavati prema potrebi.

Članovi stručnih skupina koji su uključeni u pružanje drugih vrsta savjeta također će raditi na daljinu, na primjer na doprinosima razvoju zajedničkih specifikacija, doprinosu razvoju međunarodnih normi, reviziji proizvođačeve predviđene strategije kliničkog razvoja/prijedloga za klinička ispitivanja i drugim zadaćama, ali mogu po potrebi i fizički sudjelovati na sastancima (obično ne više od dva sastanka godišnje).

Od članova se očekuje da aktivno doprinose raspravama stručnih skupina te razmatraju i komentiraju dokumente u pripremi u skladu s rokovima. Članovi moraju imati dovoljnu razinu informatičke pismenosti kako bi mogli raditi na daljinu, uključujući elektroničke metode za upravljanje dokumentima i njihovu razmjenu. Radni dokumenti bit će dostupni i sastavljeni na engleskom jeziku. Sastanci će se također održavati na engleskom jeziku.

Mišljenja stručne skupine o ocjenjivanjima kliničke procjene, procjenama učinkovitosti i proizvođačevoj predviđenoj strategiji kliničkog razvoja/prijedlozima za klinička ispitivanja donose se konsenzusom (11). Ako se konsenzus ne može postići, stručne skupine odlučuju većinom glasova svojih članova te se u okviru znanstvenog mišljenja navode izdvojena stajališta i razlozi na kojima se temelje.

Podnositelji prijava za članstvo u stručnoj skupini obavješćuju se da krajnja odgovornost za ocjenjivanje sukladnosti visokorizičnih proizvoda ostaje na prijavljenom tijelu. Stručne skupine neće se smatrati odgovornima za neobvezujuće savjete dane prijavljenim tijelima u okviru njihova rada.

2.4.   Naknada za članove stručne skupine

Stručnjaci dobivaju naknadu u fiksnom iznosu od 450 eura po odrađenom danu.

Odredbe o naknadama navedene su u Prilogu Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2019/1396. Članovi stručnih skupina ili stručnjaci koji su raspoređeni kao potpora radu stručnih skupina imaju pravo na naknadu za svoj pripremni rad i sudjelovanje na sastancima stručnih skupina, bilo da na njima sudjeluju fizički ili na daljinu elektroničkim putem. Ako je primjenjivo, nadoknađuju se putni troškovi i troškovi boravka za fizičko sudjelovanje na sastancima stručnih skupina koje organizira Komisija. Nadoknada se isplaćuje u skladu s važećim propisima Komisije i u okviru raspoloživih sredstava dodijeljenih odjelima Komisije u okviru godišnjeg postupka raspodjele sredstava.

Kandidati se obavješćuju da se u skladu s člankom 237. Financijske uredbe (12) i u svrhu transparentnosti svake godine objavljuje popis stručnjaka koji su potpisali ugovore s institucijom. Popis uključuje konkretne zadaće, imena pojedinaca, njihovu regionalnu lokalizaciju i naknadu ako je veća od 15 000 EUR po potpisanom ugovoru.

2.5.   Transparentnost

Aktivnosti stručnih skupina provode se u skladu s načelima transparentnosti. Komisija na posebnim internetskim stranicama objavljuje sve relevantne dokumente. Na raspolaganje javnosti bez nepotrebne odgode posebno stavlja sljedeće:

| — | imena članova stručnih skupina; |
| --- | --- |

—

imena članova stručnih skupina;

| — | imena uvrštena u središnji popis dostupnih stručnjaka; |
| --- | --- |

—

imena uvrštena u središnji popis dostupnih stručnjaka;

| — | životopis članova, izjave o interesima (13), povjerljivosti i preuzimanju obveze; |
| --- | --- |

—

životopis članova, izjave o interesima (13), povjerljivosti i preuzimanju obveze;

| — | zajednički poslovnik stručne skupine; |
| --- | --- |

—

zajednički poslovnik stručne skupine;

| — | određena mišljenja koja su donijele stručne skupine (u skladu s člankom 106. stavkom 12. Uredbe o medicinskim proizvodima). |
| --- | --- |

—

određena mišljenja koja su donijele stručne skupine (u skladu s člankom 106. stavkom 12. Uredbe o medicinskim proizvodima).

Iznimke od objave predviđene su ako se procijeni da bi se otkrivanjem dokumenta ugrozila zaštita javnog ili privatnog interesa kako je utvrđeno člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i člankom 109. Uredbe o medicinskim proizvodima o povjerljivosti.

2.6.   Povjerljivost

Članovi stručnih skupina i raspoređeni stručnjaci podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne, koja se na temelju Ugovora i pravila o njihovoj provedbi primjenjuje na sve članove institucija i njihovo osoblje. U skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2019/1396 članovi stručnih skupina ne odaju informacije, uključujući poslovno osjetljive ili osobne podatke, dobivene kao rezultat rada stručne skupine, čak i nakon što prestanu biti članovi. U tu svrhu potpisuju izjavu o povjerljivosti (Prilog IV.). U skladu s Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2019/1396 članovi stručne skupine moraju poštovati sigurnosna pravila Komisije o zaštiti klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka EU-a, kako je utvrđeno odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443 i 2015/444. U slučaju da članovi stručne skupine ne budu poštovali te obveze Komisija može poduzeti odgovarajuće mjere.

3.   Postupak podnošenja prijava

Zainteresirane osobe pozivaju se da svoju prijavu podnesu Europskoj komisiji slijedeći upute na sljedećoj internetskoj stranici: https://ec.europa.eu/growth/sectors/medical-devices_hr.

Budući da je radni jezik stručnih skupina engleski, sve se prijave moraju ispuniti na engleskom jeziku.

Prijava je prihvatljiva samo ako je poslana prije isteka roka te sadržava dokumente navedene u nastavku. Prijava će se razmatrati samo ako je podnesena putem prethodno navedene poveznice.

Uvrštavanje u središnji popis dostupnih stručnjaka ne podrazumijeva nikakvu obvezu Komisije u pogledu imenovanja kao člana stručne skupine.

Popratni dokumenti

Svaka prijava sadržava sljedeće dokumente:

| — | ispunjeni elektronički obrazac za prijavu; |
| --- | --- |

—

ispunjeni elektronički obrazac za prijavu;

| — | životopis u elektroničkom obliku (po mogućnosti u formatu PDF), ne dulji od četiri stranice. Može se upotrijebiti format Europass; |
| --- | --- |

—

životopis u elektroničkom obliku (po mogućnosti u formatu PDF), ne dulji od četiri stranice. Može se upotrijebiti format Europass;

| — | presliku nacionalne osobne iskaznice ili putovnice kao dokaz državljanstva; |
| --- | --- |

—

presliku nacionalne osobne iskaznice ili putovnice kao dokaz državljanstva;

| — | izjavu o interesima upotrebom standardnog obrasca izjave o interesima priloženog ovom pozivu. U njoj moraju biti navedene sve okolnosti koje bi mogle dovesti do sukoba interesa. Propisno ispunjen obrazac izjave o interesima potreban je kako bi osoba bila prihvatljiva za imenovanje u osobnom svojstvu. U kasnijoj fazi mogu se zatražiti dodatni popratni dokumenti. |
| --- | --- |

—

izjavu o interesima upotrebom standardnog obrasca izjave o interesima priloženog ovom pozivu. U njoj moraju biti navedene sve okolnosti koje bi mogle dovesti do sukoba interesa. Propisno ispunjen obrazac izjave o interesima potreban je kako bi osoba bila prihvatljiva za imenovanje u osobnom svojstvu. U kasnijoj fazi mogu se zatražiti dodatni popratni dokumenti.

Rok za prijave

Kandidati koji žele da ih se uzme u obzir za imenovanje u stručne skupine kao savjetnika u prvom krugu imenovanja moraju podnijeti propisno ispunjenu prijavu do 10. studenoga 2019.

Kandidati mogu iskazati interes u bilo koje vrijeme prije posljednja tri mjeseca valjanosti popisa dostupnih stručnjaka (pet godina od datuma njegova utvrđivanja). Datum valjanosti središnjeg popisa dostupnih stručnjaka bit će objavljen na internetskoj stranici Komisije: https://ec.europa.eu/growth/sectors/medical-devices_hr.

Zaštita osobnih podataka

Komisija osigurava da se osobni podaci podnositelja prijava obrađuju u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije. Za detaljnije informacije o opsegu, svrsi i načinu obrade njihovih osobnih podataka u kontekstu ovog poziva podnositelji prijava pozivaju se da pregledaju posebnu izjavu o zaštiti osobnih podataka koja je priložena ovom pozivu (Prilog V.) i dostupna na internetskoj stranici za podnošenje prijava.

4.   Prihvatljivost

Podnositelji prijava moraju ispunjavati sljedeće uvjete:

| — | ostvarivati puna prava kao državljani države članice EU-a, EFTA-e ili Turske; |
| --- | --- |

—

ostvarivati puna prava kao državljani države članice EU-a, EFTA-e ili Turske;

| — | imati sveučilišnu diplomu iz relevantnog medicinskog ili znanstvenog područja na razini sveučilišnog studija; |
| --- | --- |

—

imati sveučilišnu diplomu iz relevantnog medicinskog ili znanstvenog područja na razini sveučilišnog studija;

| — | imati najmanje 10 godina relevantnog profesionalnog iskustva u područjima povezanima s predmetom poziva (medicinsko, nemedicinsko, znanstveno i tehničko ili regulatorno); |
| --- | --- |

—

imati najmanje 10 godina relevantnog profesionalnog iskustva u područjima povezanima s predmetom poziva (medicinsko, nemedicinsko, znanstveno i tehničko ili regulatorno);

| — | dobro poznavati engleski jezik na razini koja omogućuje aktivno sudjelovanje u raspravama i pisanje izvješća na engleskom jeziku (14); |
| --- | --- |

—

dobro poznavati engleski jezik na razini koja omogućuje aktivno sudjelovanje u raspravama i pisanje izvješća na engleskom jeziku (14);

| — | ne smiju imati financijske ili druge interese u industriji medicinskih proizvoda ili u prijavljenom tijelu ili bilo kojoj drugoj organizaciji ili sektoru koji bi mogli utjecati na njihovu neovisnost, nepristranost i objektivnost (15). |
| --- | --- |

—

ne smiju imati financijske ili druge interese u industriji medicinskih proizvoda ili u prijavljenom tijelu ili bilo kojoj drugoj organizaciji ili sektoru koji bi mogli utjecati na njihovu neovisnost, nepristranost i objektivnost (15).

Podnositelji prijava koji ne ispunjavaju te kriterije bit će isključeni iz postupka odabira.

5.   Kriteriji za odabir

Prijave koje ispunjavaju zahtjeve prihvatljivosti ocijenit će se na temelju dostavljenih dokaza u odnosu na sljedeće kriterije u pogledu tehničke i stručne sposobnosti:

| — | obrazovanje; |
| --- | --- |

—

obrazovanje;

| — | profesionalno iskustvo u medicinskim, znanstvenim ili tehničkim područjima relevantnima za poziv; |
| --- | --- |

—

profesionalno iskustvo u medicinskim, znanstvenim ili tehničkim područjima relevantnima za poziv;

| — | neposredno iskustvo s uporabom medicinskih proizvoda i in vitro dijagnostičkih proizvoda, kliničkim ispitivanjem medicinskih proizvoda, iskustvo s osiguravanjem kvalitete/standardizacijom u području istraživanja i razvoja in vitro dijagnostičkih proizvoda, izvješćima ili analizama problema ili nedostataka medicinskih proizvoda; |
| --- | --- |

—

neposredno iskustvo s uporabom medicinskih proizvoda i in vitro dijagnostičkih proizvoda, kliničkim ispitivanjem medicinskih proizvoda, iskustvo s osiguravanjem kvalitete/standardizacijom u području istraživanja i razvoja in vitro dijagnostičkih proizvoda, izvješćima ili analizama problema ili nedostataka medicinskih proizvoda;

| — | znanstveni odjek povezan s visokorizičnim medicinskim proizvodima (npr. 20 najvažnijih publikacija, broj publikacija i faktor odjeka publikacija); |
| --- | --- |

—

znanstveni odjek povezan s visokorizičnim medicinskim proizvodima (npr. 20 najvažnijih publikacija, broj publikacija i faktor odjeka publikacija);

| — | iskustvo u pružanju znanstvenih savjeta i analizi složenih informacija; |
| --- | --- |

—

iskustvo u pružanju znanstvenih savjeta i analizi složenih informacija;

| — | iskustvo rada u odborima/organizacijskim odborima/stručnim skupinama; |
| --- | --- |

—

iskustvo rada u odborima/organizacijskim odborima/stručnim skupinama;

| — | iskustvo u multidisciplinarnom/međunarodnom okruženju; |
| --- | --- |

—

iskustvo u multidisciplinarnom/međunarodnom okruženju;

| — | iskustvo kao predsjednik ili koordinator (upravljanje skupinama radi postizanja kvalitetnih rezultata i poštovanja rokova); |
| --- | --- |

—

iskustvo kao predsjednik ili koordinator (upravljanje skupinama radi postizanja kvalitetnih rezultata i poštovanja rokova);

| — | iskustvo u regulatornim pitanjima s medicinskim proizvodima ili in vitro dijagnostičkim proizvodima; |
| --- | --- |

—

iskustvo u regulatornim pitanjima s medicinskim proizvodima ili in vitro dijagnostičkim proizvodima;

| — | iskustvo u regulatornim pitanjima s lijekovima i/ili kombiniranim proizvodima. |
| --- | --- |

—

iskustvo u regulatornim pitanjima s lijekovima i/ili kombiniranim proizvodima.

6.   Postupak odabira

Postupak odabira sastoji se od ocjenjivanja prijava koje provodi odbor za odabir u odnosu na kriterije za odabir navedene u poglavlju 5. ovog poziva, nakon čega slijedi utvrđivanje popisa prihvatljivih i kvalificiranih kandidata, a završava imenovanjem članova u odgovarajuće stručne skupine odnosno na središnji popis dostupnih stručnjaka.

Pri određivanju sastava stručnih skupina Komisija nastoji osigurati visoku razinu i uravnoteženu zastupljenost relevantnog stručnog znanja (kliničkog, tehničkog, znanstvenog i regulatornog stručnog znanja), uzimajući u obzir posebne zadaće skupine, vrstu potrebnog stručnog znanja i očekivano radno opterećenje. Komisija nastoji ostvariti geografsku i rodnu ravnotežu.

Za sve dodatne informacije obratite se na adresu JRC-MEDICAL-DEVICES@ec.europa.eu.

PRILOZI (vidjeti https://ec.europa.eu/growth/sectors/medical-devices_hr):

| I. | – | obrazac za prijavu |
| --- | --- | --- |
| II. | – | obrazac izjave o interesima |
| III. | – | postupovne smjernice za izjavu o interesima |
| IV. | – | izjave o povjerljivosti i preuzimanju obveze |
| V. | – | izjava o zaštiti osobnih podataka. |

I.

–

obrazac za prijavu

II.

–

obrazac izjave o interesima

III.

–

postupovne smjernice za izjavu o interesima

IV.

–

izjave o povjerljivosti i preuzimanju obveze

V.

–

izjava o zaštiti osobnih podataka.

---

(1)  MDCG: Koordinacijska skupina za medicinske proizvode (članak 103. Uredbe o medicinskim proizvodima).

(2)  Medicinski proizvodi klase II.b za davanje ili eliminaciju lijekova i medicinski proizvodi za ugradnju klase III., koji ispunjavaju kriterije navedene u Prilogu IX. odjeljku 5.1.

(3)  Za in vitro dijagnostičke proizvode klase D, ako nisu dostupne zajedničke specifikacije.

(4)  Podnositelji prijava upućuju se na različite vremenske okvire za provedbu Uredbe o medicinskim proizvodima i Uredbe o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima, koje se primjenjuju od 26. svibnja 2020. odnosno od 26. svibnja 2022. Stoga bi stručne skupine mogle započeti s radom u različito vrijeme.

(5)  Uključujući proizvode za povrat sluha (npr. umjetne pužnice) i vida (npr. umjetne mrežnice).

(6)  Na središnjem popisu dostupnih stručnjaka ne smije se nalaziti više od 1 000 stručnjaka.

(7)  Izjava o interesima se objavljuje u skladu s člankom 106. stavkom 3. Uredbe o medicinskim proizvodima.

(8)  U skladu s člankom 106. stavkom 5. Uredbe o medicinskim proizvodima.

(9)  U skladu s člankom 7. Provedbene odluke Komisije (EU) 2019/1396.

(10)  Kako je definirano u članku 54. stavku 1., članku 106. stavcima 9., 10., 11. i 12., članku 55. stavku 3., članku 61. stavku 2. i odjeljku 5.1. Priloga IX. Uredbe o medicinskim proizvodima odnosno u članku 48. stavcima 4., 6., članku 50. stavku 3., Prilogu IX. odjeljku 4.9. i Prilogu X. odjeljku 3. točki (j) Uredbe o in vitro dijagnostičkim medicinskim proizvodima.

(11)  Članak 106. stavak 12. točka 12. Uredbe o medicinskim proizvodima: „Prilikom donošenja znanstvenog mišljenja u skladu sa stavkom 9. članovi stručnih skupina čine sve što je u njihovoj moći kako bi postigli konsenzus. Ako se konsenzus ne može postići, stručne skupine odlučuju većinom glasova svojih članova te se u okviru znanstvenog mišljenja navode izdvojena stajališta i razlozi na kojima se temelje.”

(12)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

(13)  Podnositelji prijava obavješćuju se da će se izjave o interesima objaviti u skladu s člankom 106. stavkom 3. Uredbe o medicinskim proizvodima.

(14)  „Sposobnost rada na engleskom” odgovara razini B2 ili višoj, kako je navedeno u referentnom dokumentu Vijeća Europe za europski jezični portfelj („Zajednički europski referentni okvir za jezike: Učenje, poučavanje i ocjenjivanje”). Više informacija potražite na: http://europass.cedefop.europa.eu/en/resources/european-language-levels-cefr

(15)  Podnositelji prijava upućuju se na članak 106. stavak 3. i članak 107. Uredbe o medicinskim proizvodima, članak 12. Provedbene odluke Komisije (EU) 2019/1396 te obrazac izjave o interesima.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/100 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 323/100

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9500 – Lindsay Goldberg Group/Bilcare Research Swiss Holding I and II)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 323/06)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Lindsay & Co. LLC (SAD), koji pripada grupi Lindsay Goldberg („Lindsay Goldberg”, SAD), i |
| --- | --- |

—

Lindsay & Co. LLC (SAD), koji pripada grupi Lindsay Goldberg („Lindsay Goldberg”, SAD), i

| — | Bilcare Research Swiss I AG i ii. Bilcare Research Swiss II AG (zajedno sa svojim društvima kćerima „Bilcare Research Swiss Holding I. i II.”, Švicarska). |
| --- | --- |

—

Bilcare Research Swiss I AG i ii. Bilcare Research Swiss II AG (zajedno sa svojim društvima kćerima „Bilcare Research Swiss Holding I. i II.”, Švicarska).

Poduzetnik Lindsay Goldberg stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad poduzetnicima Bilcare Research Swiss Holding I i II.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Lindsay Goldberg neizravno upravlja različitim fondovima koji drže vlasnička ulaganja u portfeljnim društvima, |
| --- | --- |

—

Lindsay Goldberg neizravno upravlja različitim fondovima koji drže vlasnička ulaganja u portfeljnim društvima,

| — | Bilcare Research Swiss Holding I i II proizvođač je i dobavljač tehničkih plastičnih folija koje se upotrebljavaju za proizvodnju fleksibilnih ambalaža i za neambalažne aplikacije. |
| --- | --- |

—

Bilcare Research Swiss Holding I i II proizvođač je i dobavljač tehničkih plastičnih folija koje se upotrebljavaju za proizvodnju fleksibilnih ambalaža i za neambalažne aplikacije.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim, konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9500 – Lindsay Goldberg Group/Bilcare Research Swiss Holding I and II

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Telefaks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/101 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 323/101

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9473 – KIRKBI/Blackstone/CPPIB/Merlin)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 323/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | KIRKBI Invest A/S („KIRKBI”, Danska), |
| --- | --- |

—

KIRKBI Invest A/S („KIRKBI”, Danska),

| — | The Blackstone Group Inc. („Blackstone”, Sjedinjene Američke Države), |
| --- | --- |

—

The Blackstone Group Inc. („Blackstone”, Sjedinjene Američke Države),

| — | Canada Pension Plan Investment Board („CPPIB”, Kanada), |
| --- | --- |

—

Canada Pension Plan Investment Board („CPPIB”, Kanada),

| — | Merlin Entertainments PLC („Merlin”, Ujedinjena Kraljevina). |
| --- | --- |

—

Merlin Entertainments PLC („Merlin”, Ujedinjena Kraljevina).

Poduzetnici KIRKBI, Blackstone i CPPIB stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim poduzetnikom Merlin.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

—   KIRKBI: holding i investicijsko društvo koje posjeduje LEGO A/S i bavi se razvojem, proizvodnjom i prodajom igračaka i materijala za osposobljavanje koji se temelje na igračkama,

—   Blackstone: društvo za upravljanje imovinom na globalnoj razini,

—   CPPIB: upravljanjem ulaganjima,

—   Merlin: vlasnik tematskih i zabavnih parkova i atrakcija za posjetitelje.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9473 – KIRKBI/Blackstone/CPPIB/Merlin

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 27.9.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/102 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 323/102

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9453 – Phillips 66/Fortress Investment Group/United Pacific)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 323/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Phillips 66 (SAD), |
| --- | --- |

—

Phillips 66 (SAD),

| — | Fortress Investment Group LLC („Fortress”, USA), pod kontrolom poduzetnika SoftBank Group Corp. („Softbank”, Japan), |
| --- | --- |

—

Fortress Investment Group LLC („Fortress”, USA), pod kontrolom poduzetnika SoftBank Group Corp. („Softbank”, Japan),

| — | CF United LLC („United Pacific”, SAD), pod kontrolom poduzetnika Fortress. |
| --- | --- |

—

CF United LLC („United Pacific”, SAD), pod kontrolom poduzetnika Fortress.

Poduzetnici Phillips 66 i Fortress stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu cijelim poduzetnikom United Pacific.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

—   Phillips 66: međunarodno energetsko društvo koje se bavi integriranim središnjim aktivnostima, kemikalijama, rafiniranjem i stavljanjem proizvoda na tržište; prerađuje, prevozi, pohranjuje i stavlja na tržište goriva i proizvode u cijelom svijetu,

—   Fortress: društvo za alternativna ulaganja i upravljanje imovinom; upravlja sredstvima za različite skupine ulagača, uključujući mirovinske fondove, dotacije i zaklade, financijske institucije, fondove fondova i pojedince visoke neto vrijednosti,

—   United Pacific: neovisan vlasnik i voditelj benzinskih crpki i samoposluživanja na zapadnoj obali SAD-a koji prodaje gorivo i robu široke potrošnje.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9453 – Phillips 66/Fortress Investment Group/United Pacific

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Telefaks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Adresa e-pošte: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Telefaks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---