# Euroopa Liidu C 326/2019

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 326 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 62. aastakäik30. september 2019 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 326

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

62. aastakäik30. september 2019

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2019/C 326/01 | IV (Teave) Teave Euroopa Liidu Institutsioonidelt, Organitelt ja Asutustelt Euroopa Komisjon Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2018 | 1 |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| 2019/C 326/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9., 10. ja 11. EAFi kohta — sõltumatu audiitori aruanne | 149 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2019/C 326/01

IV (Teave) Teave Euroopa Liidu Institutsioonidelt, Organitelt ja Asutustelt Euroopa Komisjon Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2018

(Teave)

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2018

1

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

2019/C 326/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9., 10. ja 11. EAFi kohta — sõltumatu audiitori aruanne

149

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 30.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/1

---

IV

(Teave)

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

EUROOPA KOMISJON

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Arengufondi majandusaasta aruanne 2018

(2019/C 326/01)

SISUKORD

| MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE | 2 |
| --- | --- |

| EAFi VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE | 3 |
| --- | --- |

| EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID | 6 |
| --- | --- |

| EAFI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 8 |
| --- | --- |

| EAFI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 17 |
| --- | --- |

| EAFI KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 40 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 | 41 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 | 48 |
| --- | --- |

| EAFI JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 55 |
| --- | --- |

| EAFI RAKENDAMISE ARUANNE | 59 |
| --- | --- |

| EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE | 89 |
| --- | --- |

MAJANDUSAASTA ARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Arengufondi 2018 aasta majandusaasta aruanne on koostatud kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotisega ning raamatupidamise aastaaruande lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega

Olen teadlik oma vastutusest Euroopa Arengufondi majandusaasta aruande koostamise ja esitamise eest kooskõlas üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava finantsmääruse artikliga 18

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt ja Euroopa Investeerimispangalt (EIP) kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Arengufondide varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava aruande koostamiseks Eelarvevahendite käsutaja ja EIP tagavad selle teabe usaldusväärsuse

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha aruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev majandusaasta aruanne annab Euroopa Arengufondide finantsseisundi kõigist olulistest tahkudest õige ja õiglase ülevaate

Rosa ALDEA BUSQUETS

peaarvepidaja

21. juuni 2019

EAFI VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

EAFI VAHENDITE KASUTAMINE JA RAAMATUPIDAMISARVESTUSE PIDAMINE

1.   TAUST

TAUST

Euroopa Liidul (edaspidi „EL“) on koostöösuhted paljude arenguriikidega Koostöö peamine eesmärk on edendada majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaarengut ning eelkõige vähendada vaesust ja see pikas perspektiivis kaotada, andes abi saavatele riikidele arenguabi ja tehnilist abi Selle eesmärgi saavutamiseks koostab EL koos partnerriikidega koostööstrateegiad ja koondab nende rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid Arengukoostöösse suunatavad ELi vahendid tulevad kolmest allikast:

| — | ELi eelarvest, |
| --- | --- |

—

ELi eelarvest,

| — | Euroopa Arengufondilt, |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondilt,

| — | Euroopa Investeerimispangalt |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispangalt

Euroopa Arengufond (edaspidi „EAF“) on peamine vahend ELi abi andmiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi „AKV riigid“) ning ülemeremaade ja -territooriumidega (edaspidi „ÜMTd“) tehtava arengukoostöö raames

EAFI ei rahastata ELi eelarvest EAF on moodustatud nõukogu raames kokkutulnud liikmesriikide esindajate sisekokkuleppega ja seda haldab eraldi komitee Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) vastutab EAFI vahenditest rahastatavate meetmete rahalise rakendamise eest Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“) haldab investeerimisrahastut

AKV riikidele ja ÜMTdele antavat geograafiliselt piiritletud abi rahastatakse ajavahemikus 2014–2020 endiselt peamiselt EAFIst Iga EAF moodustatakse tavaliselt umbes viieaastaseks perioodiks ja igal EAFil on oma finantsmäärus, millega on ette nähtud kõnealuse EAFi raamatupidamise aastaaruande koostamine Seda silmas pidades koostatakse komisjoni hallatavate vahendite puhul raamatupidamise aastaaruanded iga Euroopa Arengufondi jaoks eraldi Kõnealused raamatupidamise aastaaruanded esitatakse ka koondaruannete kujul, et anda üldine ülevaade nende vahenditega seonduvast finantsseisundist, mille eest vastutab komisjon

2013 aasta juunis kirjutasid nõukogus kokkutulnud osalevad liikmesriigid alla üheteistkümnendat EAFi käsitlevale sisekokkuleppele, (1) mis jõustus 1. märtsil 2015

1

Nõukogu võttis 2018 aastal vastu 11 EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (2) Sellega tunnistati kehtetuks varasem määrus ja seda kohaldatakse varasematest EAFidest rahastatavate meetmete suhtes, ilma et see piiraks kehtivaid juriidilisi kohustusi Seda määrust ei kohaldata investeerimisrahastule varasemate EAFide raames

2

Investeerimisrahastu asutati AKV-ELi partnerluslepingu raames Rahastut haldab EIP ja seda kasutatakse erasektori arengu toetamiseks AKV riikides, rahastades peamiselt, kuid mitte ainult, erainvesteeringuid Rahastu on loodud uueneva fondina; laenude tagasimaksed saab seega uuesti muudesse meetmetesse investeerida, mis annab tulemuseks iseuueneva ja rahaliselt sõltumatu rahastu Kuna komisjon investeerimisrahastut ei halda, ei ole see konsolideeritud majandusaasta aruande esimese osaga – EAFi raamatupidamise aastaaruande ja sellega seotud rakendamise aruandega Tervikliku ülevaate andmiseks EAFi arenguabist on majandusaasta aruandele eraldi osana (II osa) lisatud investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

2.   KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

KUIDAS TOIMUB EAFi RAHASTAMINE?

2. detsembril 2013 toimunud kohtumisel võttis Euroopa Ülemkogu vastu mitmeaastase finantsraamistiku 2014.–2020 aastaks Sellega seoses otsustati, et geograafilist koostööd AKV riikidega ei integreerita ELi eelarvesse, vaid jätkatakse selle rahastamist olemasoleva valitsustevahelise EAFi kaudu

ELi eelarve on iga-aastane ja vastavalt eelarve aastasuse põhimõttele kavandatakse ja kinnitatakse eelarve kulud ja tulud üheks aastaks Erinevalt ELi eelarvest on EAFi toimimispõhimõte mitmeaastane Iga EAF on tavaliselt viieks aastaks moodustatav fond, kuhu on koondatud arengukoostöö vahendid Kuna vahendeid eraldatakse mitmeaastasuse põhimõttest lähtuvalt, võib eraldatud vahendeid kasutada kogu EAFi programmiperioodi vältel Eelarve aastasuse puudumine on eraldi ära märgitud eelarve raamatupidamisarvestuse aruandluses, kus hinnatakse EAFi eelarve täitmist võrreldes koguvahenditega

EAFi vahendid moodustuvad ELi liikmesriikide sihtotstarbelistest osamaksudest Ligikaudu iga viie aasta järel kohtuvad liikmesriikide esindajad valitsustevahelisel tasandil, et otsustada fondile eraldatav kogusumma ja kontrollida selle vahendite kasutamist Seejärel haldab fondi komisjon kooskõlas liidu arengukoostöö poliitikaga Kuna lisaks liidu poliitikale on arengu- ja abipoliitika ka liikmesriikidel, peavad liikmesriigid oma poliitika koordineerima ELiga, et tagada vastastikune täiendavus

Lisaks eelnevalt nimetatud osamaksudele saavad liikmesriigid leppida EAFiga kokku kaasrahastamises või tasuda EAFi vabatahtlikke osamaksusid

3.   EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

EELARVEAASTA LÕPU ARUANDLUS

3.1.   MAJANDUSAASTA ARUANNE

MAJANDUSAASTA ARUANNE

EAFi finantsmääruse artikli 18 lõike 3 kohaselt koostatakse EAFi raamatupidamise aastaaruanne vastavalt tekkepõhise arvestuse eeskirjadele, mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) Need raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid kohaldatakse kõigis ELi institutsioonides ja asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada raamatupidamise aastaaruannete koostamise menetlust Kõnealuseid ELi raamatupidamiseeskirju kohaldatakse ka EAFi suhtes, võttes arvesse tema tegevuse eripära

EAFi majandusaasta aruande koostamine on tehtud ülesandeks komisjoni peaarvepidajale, kes on ühtlasi EAFi peaarvepidaja Peaarvepidaja tagab, et EAFi majandusaasta aruanne annab EAFi finantsseisundist õige ja õiglase ülevaate

Majandusaasta aruanne koosneb järgmistest osadest:

I osa Komisjoni hallatavad vahendid

| (i) | EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad |
| --- | --- |

(i)

EAFi raamatupidamise aastaaruanne ja selle lisad

| (ii) | EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

(ii)

EAFi konsolideeritud ELi usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne

| (iii) | EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

(iii)

EAFi ja ELi usaldusfondide konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

| (iv) | EAFi rakendamise aruanne |
| --- | --- |

(iv)

EAFi rakendamise aruanne

II osa EIP hallatavate vahendite rakendamise aastaaruanne

| (i) | Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne |
| --- | --- |

(i)

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruanne

Osa „EAFi konsolideeritud Euroopa usaldusfondide raamatupidamise aastaaruanne“ sisaldab kahe EAFi raames loodud usaldusfondi raamatupidamise aastaaruannet: ELi Bêkou usaldusfond (vt punkt „ELi Bêkou usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) ja ELi Aafrika usaldusfond (vt punkt „ELi Aafrika usaldusfondi raamatupidamise aastaaruanne“) Kummagi usaldusfondi raamatupidamise aastaaruande koostamise eest vastutab komisjoni peaarvepidaja Raamatupidamise aastaaruandele teostab välisauditi eraaudiitor Neis raamatupidamise aastaaruannetes esitatavad usaldusfondide summad on esialgsed

Komisjon peab EAFi majandusaasta aruande vastu võtma järgneva aasta 31 juuliks ning esitama selle eelarve täitmisele heakskiidu saamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule

4.   AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

AUDITEERIMINE JA EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

4.1.   AUDITERIMINE

AUDITERIMINE

EAFi majandusaasta aruannet kontrollib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“), kes koostab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande

4.2.   EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

EELARVE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMINE

Viimaseks kontrolliks on asjaomase eelarveaasta EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmine EAFi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon on Euroopa Parlament See tähendab, et pärast majandusaasta aruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda heakskiit EAFi eelarve täitmisele komisjoni poolt eelneval eelarveaastal Kõnealune otsus põhineb aastaaruande läbivaatamisel ja kontrollikoja aastaaruandel (mis sisaldab ametlikku kinnitavat avaldust) ning komisjoni vastustel küsimustele ja täiendava teabe taotlustele

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID (3)

EUROOPA KOMISJONI HALLATAVAD VAHENDID

3

SISUKORD

SISUKORD

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 8 |
| --- | --- |

| EAFi BILANSS | 9 |
| --- | --- |

| EAFi TULEMIARUANNE | 10 |
| --- | --- |

| EAFi RAHAVOOGUDE ARUANNE | 11 |
| --- | --- |

| EAFi NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 12 |
| --- | --- |

| EAFide BILANSS | 13 |
| --- | --- |

| EAFide TULEMIARUANNE | 14 |
| --- | --- |

| EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 15 |
| --- | --- |

| EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD | 17 |
| --- | --- |

| EAFi KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED | 40 |
| --- | --- |

| ELi BÊKOU USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 | 41 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELI BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA | 42 |
| --- | --- |

| BILANSS | 45 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 46 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 46 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 47 |
| --- | --- |

| ELi AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 | 48 |
| --- | --- |

| TAUSTTEAVE ELI AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA | 49 |
| --- | --- |

| BILANSS | 52 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 53 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 53 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 54 |
| --- | --- |

| EAFi JA ELi USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE | 55 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD BILANSS | 56 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE | 57 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE | 57 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 58 |
| --- | --- |

| EAFi RAKENDAMISE ARUANNE | 59 |
| --- | --- |

EAFI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (4)

EAFI RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

4

EAFI BILANSS

EAFI BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| PÕHIVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 887 | 582 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.2 | 201 | 163 |
| | | 1 088 | 745 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 1 448 | 1 518 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.3 | 138 | 92 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.4 | 387 | 347 |
| | | 1 973 | 1 958 |
| VARAD KOKKU | | 3 061 | 2 703 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised | 2.5 | — | (4) |
| Finantskohustised | 2.6 | (18) | (14) |
| | | (18) | (18) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | (241) | (563) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | 2.8 | (1 281 ) | (733) |
| | | (1 523 ) | (1 296 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | | (1 540 ) | (1 314 ) |
| NETOVARA | | 1 521 | 1 389 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.9 | 50 423 | 46 173 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.9 | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem | | (47 037 ) | (43 219 ) |
| Eelarveaasta tulem | | (4 118 ) | (3 818 ) |
| NETOVARA | | 1 521 | 1 389 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2018.

31.12.2017.

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

887

887

582

582

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.2

2.2

201

201

163

163

1 088

1 088

745

745

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

1 448

1 448

1 518

1 518

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.3

2.3

138

138

92

92

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.4

2.4

387

387

347

347

1 973

1 973

1 958

1 958

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

3 061

3 061

2 703

2 703

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.5

2.5

—

(4)

(4)

Finantskohustised

Finantskohustised

2.6

2.6

(18)

(18)

(14)

(14)

(18)

(18)

(18)

(18)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

(241)

(241)

(563)

(563)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

2.8

2.8

(1 281 )

(1 281 )

(733)

(733)

(1 523 )

(1 523 )

(1 296 )

(1 296 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1 540 )

(1 540 )

(1 314 )

(1 314 )

NETOVARA

NETOVARA

1 521

1 521

1 389

1 389

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.9

2.9

50 423

50 423

46 173

46 173

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.9

2.9

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

(47 037 )

(47 037 )

(43 219 )

(43 219 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 118 )

(4 118 )

(3 818 )

(3 818 )

NETOVARA

NETOVARA

1 521

1 521

1 389

1 389

EAFI TULEMIARUANNE

EAFI TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2018 | 2017 |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | |
| Sissenõudmine | | 4 | 61 |
| | | 4 | 61 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | |
| Finantstulud | | 10 | 4 |
| Muud tulud | | 46 | 22 |
| | | 57 | 25 |
| Kogutulu | | 60 | 87 |
| KULUD | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | (4 054 ) | (3 700 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | 17 | (42) |
| Finantskulud | 3.6 | 7 | (8) |
| Muud kulud | 3.7 | (148) | (154) |
| Kulud kokku | | (4 178 ) | (3 904 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (4 118 ) | (3 818 ) |

miljonites eurodes

Lisa

2018

2017

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

4

4

61

61

4

4

61

61

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

10

10

4

4

Muud tulud

Muud tulud

46

46

22

22

57

57

25

25

Kogutulu

Kogutulu

60

60

87

87

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

(4 054 )

(4 054 )

(3 700 )

(3 700 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

17

17

(42)

(42)

Finantskulud

Finantskulud

3.6

3.6

7

7

(8)

(8)

Muud kulud

Muud kulud

3.7

3.7

(148)

(148)

(154)

(154)

Kulud kokku

Kulud kokku

(4 178 )

(4 178 )

(3 904 )

(3 904 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(4 118 )

(4 118 )

(3 818 )

(3 818 )

EAFI RAHAVOOGUDE ARUANNE

EAFI RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2018 | 2017 |
| Eelarveaasta tulem | | (4 118 ) | (3 818 ) |
| Põhitegevusest | | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud (neto) | | 4 250 | 3 850 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | | (38) | (66) |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | (235) | (319) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | (46) | 40 |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | | (4) | — |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | | 3 | 8 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | | (322) | 14 |
| Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | | 548 | (42) |
| NETORAHAVOOD | | 40 | (333) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | 40 | (333) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.4 | 347 | 680 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.4 | 387 | 347 |

miljonites eurodes

Lisa

2018

2017

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 118 )

(4 118 )

(3 818 )

(3 818 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

Kapitali suurenemine – osamaksud (neto)

4 250

4 250

3 850

3 850

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

(38)

(38)

(66)

(66)

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(235)

(235)

(319)

(319)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(46)

(46)

40

40

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

(4)

(4)

—

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

3

3

8

8

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

(322)

(322)

14

14

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

548

548

(42)

(42)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

40

40

(333)

(333)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

40

40

(333)

(333)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.4

2.4

347

347

680

680

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.4

2.4

387

387

347

347

EAFI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFI NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E) | Netovarad kokku (C)+(D)+(E) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016. | 73 464 | 31 140 | 42 323 | (43 219 ) | 2 252 | 1 357 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | — | (4 050 ) | 4 050 | — | — | 4 050 |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (200) | — | (200) | — | — | (200) |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (3 818 ) | — | (3 818 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017. | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | 1 389 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | — | (4 250 ) | 4 250 | — | — | 4 250 |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (4 118 ) | — | (4 118 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018. | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | 1 521 |

miljonites eurodes

Fondikapital – toimivad EAFid (A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid (B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid (C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid (D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital (E)

Netovarad kokku (C)+(D)+(E)

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

73 464

73 464

31 140

31 140

42 323

42 323

(43 219 )

(43 219 )

2 252

2 252

1 357

1 357

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

—

(4 050 )

(4 050 )

4 050

4 050

—

—

4 050

4 050

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(200)

(200)

—

(200)

(200)

—

—

(200)

(200)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

(3 818 )

(3 818 )

—

(3 818 )

(3 818 )

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

1 389

1 389

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

—

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

—

—

4 250

4 250

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

(4 118 )

(4 118 )

—

(4 118 )

(4 118 )

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

1 521

1 521

EAFide BILANSS

EAFide BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| PÕHIVARA | | | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | — | 23 | 520 | 344 | 887 | — | 32 | 221 | 330 | 582 |
| Usaldusfondide osamaksud | 2.2 | — | — | — | 201 | 201 | — | 86 | — | 77 | 163 |
| | | — | 23 | 520 | 546 | 1 088 | — | 118 | 221 | 407 | 745 |
| KÄIBEVARA | | | | | | | | | | | |
| Eelmaksed | 2.1 | 0 | 19 | 445 | 984 | 1 448 | 1 | 40 | 867 | 610 | 1 518 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 2.3 | 1 | 65 | 36 | 36 | 138 | 0 | 64 | 17 | 11 | 92 |
| EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad | 2.3 | 183 | 111 | 2 421 | — | 2 715 | 189 | 88 | 3 555 | — | 3 832 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.4 | — | — | — | 387 | 387 | — | — | — | 347 | 347 |
| | | 184 | 195 | 2 902 | 1 407 | 4 689 | 190 | 193 | 4 439 | 968 | 5 791 |
| VARAD KOKKU
   (*1) | | 184 | 218 | 3 422 | 1 953 | 5 777 | 190 | 311 | 4 660 | 1 375 | 6 536 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | | | | | | | | | |
| Eraldised | 2.5 | — | — | — | — | — | — | — | — | (4) | (4) |
| Finantskohustised | 2.6 | — | — | (1) | (16) | (18) | — | — | (7) | (7) | (14) |
| | | — | — | (1) | (16) | (18) | — | — | (7) | (11) | (18) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | | | | | | | | | |
| Võlgnevused | 2.7 | (0) | (6) | (125) | (111) | (241) | (0) | (13) | (133) | (417) | (563) |
| EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad | 2.3 | — | — | — | (2 715 ) | (2 715 ) | — | — | — | (3 833 ) | (3 833 ) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | 2.8 | (0) | (83) | (358) | (840) | (1 281 ) | (0) | (76) | (517) | (140) | (733) |
| | | (0) | (89) | (482) | (3 666 ) | (4 237 ) | (0) | (89) | (650) | (4 389 ) | (5 128 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU
   (*1) | | (0) | (89) | (484) | (3 682 ) | (4 255 ) | (0) | (89) | (657) | (4 401 ) | (5 147 ) |
| NETOVARA
   (*1) | | 184 | 129 | 2 938 | (1 729 ) | 1 521 | 190 | 222 | 4 003 | (3 025 ) | 1 389 |
| VAHENDID JA RESERVID | | | | | | | | | | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 2.9 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 6 527 | 50 423 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 2 277 | 46 173 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2.9 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 |
| Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused | 2.9 | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — | (2 503 ) | 2 177 | 120 | 206 | — |
| Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem | | (10 098 ) | (14 352 ) | (17 078 ) | (5 508 ) | (47 037 ) | (10 098 ) | (14 339 ) | (15 812 ) | (2 969 ) | (43 219 ) |
| Eelarveaasta tulem | | 0 | (53) | (1 000 ) | (3 065 ) | (4 118 ) | 0 | (13) | (1 266 ) | (2 539 ) | (3 818 ) |
| NETOVARA | | 184 | 129 | 2 938 | (1 729 ) | 1 521 | 190 | 222 | 4 003 | (3 025 ) | 1 389 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2018.

31.12.2017.

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

—

23

23

520

520

344

344

887

887

—

32

32

221

221

330

330

582

582

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

2.2

2.2

—

—

—

201

201

201

201

—

86

86

—

77

77

163

163

—

23

23

520

520

546

546

1 088

1 088

—

118

118

221

221

407

407

745

745

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

2.1

2.1

0

0

19

19

445

445

984

984

1 448

1 448

1

1

40

40

867

867

610

610

1 518

1 518

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

2.3

2.3

1

1

65

65

36

36

36

36

138

138

0

0

64

64

17

17

11

11

92

92

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

2.3

2.3

183

183

111

111

2 421

2 421

—

2 715

2 715

189

189

88

88

3 555

3 555

—

3 832

3 832

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

2.4

2.4

—

—

—

387

387

387

387

—

—

—

347

347

347

347

184

184

195

195

2 902

2 902

1 407

1 407

4 689

4 689

190

190

193

193

4 439

4 439

968

968

5 791

5 791

VARAD KOKKU
   (*1)

VARAD KOKKU

*1

184

184

218

218

3 422

3 422

1 953

1 953

5 777

5 777

190

190

311

311

4 660

4 660

1 375

1 375

6 536

6 536

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

—

—

(4)

(4)

(4)

(4)

Finantskohustised

Finantskohustised

2.6

2.6

—

—

(1)

(1)

(16)

(16)

(18)

(18)

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

(14)

(14)

—

—

(1)

(1)

(16)

(16)

(18)

(18)

—

—

(7)

(7)

(11)

(11)

(18)

(18)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

2.7

2.7

(0)

(0)

(6)

(6)

(125)

(125)

(111)

(111)

(241)

(241)

(0)

(0)

(13)

(13)

(133)

(133)

(417)

(417)

(563)

(563)

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

2.3

2.3

—

—

—

(2 715 )

(2 715 )

(2 715 )

(2 715 )

—

—

—

(3 833 )

(3 833 )

(3 833 )

(3 833 )

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

2.8

2.8

(0)

(0)

(83)

(83)

(358)

(358)

(840)

(840)

(1 281 )

(1 281 )

(0)

(0)

(76)

(76)

(517)

(517)

(140)

(140)

(733)

(733)

(0)

(0)

(89)

(89)

(482)

(482)

(3 666 )

(3 666 )

(4 237 )

(4 237 )

(0)

(0)

(89)

(89)

(650)

(650)

(4 389 )

(4 389 )

(5 128 )

(5 128 )

KOHUSTUSED KOKKU
   (*1)

KOHUSTUSED KOKKU

*1

(0)

(0)

(89)

(89)

(484)

(484)

(3 682 )

(3 682 )

(4 255 )

(4 255 )

(0)

(0)

(89)

(89)

(657)

(657)

(4 401 )

(4 401 )

(5 147 )

(5 147 )

NETOVARA
   (*1)

NETOVARA

*1

184

184

129

129

2 938

2 938

(1 729 )

(1 729 )

1 521

1 521

190

190

222

222

4 003

4 003

(3 025 )

(3 025 )

1 389

1 389

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

2.9

2.9

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

6 527

6 527

50 423

50 423

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

2 277

2 277

46 173

46 173

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2.9

2.9

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

2.9

2.9

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

(2 503 )

(2 503 )

2 177

2 177

120

120

206

206

—

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

(10 098 )

(10 098 )

(14 352 )

(14 352 )

(17 078 )

(17 078 )

(5 508 )

(5 508 )

(47 037 )

(47 037 )

(10 098 )

(10 098 )

(14 339 )

(14 339 )

(15 812 )

(15 812 )

(2 969 )

(2 969 )

(43 219 )

(43 219 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

0

0

(53)

(53)

(1 000 )

(1 000 )

(3 065 )

(3 065 )

(4 118 )

(4 118 )

0

0

(13)

(13)

(1 266 )

(1 266 )

(2 539 )

(2 539 )

(3 818 )

(3 818 )

NETOVARA

NETOVARA

184

184

129

129

2 938

2 938

(1 729 )

(1 729 )

1 521

1 521

190

190

222

222

4 003

4 003

(3 025 )

(3 025 )

1 389

1 389

EAFide TULEMIARUANNE

EAFide TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2018 | 2017 |
| Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| TULUD | | | | | | | | | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.1 | | | | | | | | | | |
| Sissenõudmine | | 0 | 3 | (3) | 4 | 4 | 0 | 5 | 49 | 7 | 61 |
| | | 0 | 3 | (3) | 4 | 4 | 0 | 5 | 49 | 7 | 61 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3.2 | | | | | | | | | | |
| Finantstulud | | 0 | 2 | 8 | 1 | 10 | (0) | (1) | 4 | (0) | 4 |
| Muud tulud | | 1 | 6 | 27 | 12 | 46 | 1 | 5 | 13 | 4 | 22 |
| | | 1 | 8 | 35 | 13 | 57 | 1 | 4 | 17 | 4 | 25 |
| Kogutulu | | 1 | 11 | 32 | 17 | 60 | 1 | 9 | 66 | 11 | 87 |
| KULUD | | | | | | | | | | | |
| Abimeetmed | 3.3 | 0 | (59) | (984) | (3 012 ) | (4 054 ) | (0) | (14) | (1 251 ) | (2 435 ) | (3 700 ) |
| Kaasrahastamise kulud | 3.4 | — | — | 18 | (1) | 17 | — | — | (42) | (1) | (42) |
| Finantskulud | 3.6 | 0 | 1 | 5 | 1 | 7 | 1 | 1 | (10) | (0) | (8) |
| Muud kulud | 3.7 | (1) | (7) | (71) | (70) | (148) | (2) | (9) | (29) | (114) | (154) |
| Kulud kokku | | (0) | (64) | (1 031 ) | (3 082 ) | (4 178 ) | (1) | (22) | (1 332 ) | (2 549 ) | (3 904 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | | 0 | (53) | (1 000 ) | (3 065 ) | (4 118 ) | 0 | (13) | (1 266 ) | (2 539 ) | (3 818 ) |

miljonites eurodes

Lisa

2018

2017

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.1

3.1

Sissenõudmine

Sissenõudmine

0

0

3

3

(3)

(3)

4

4

4

4

0

0

5

5

49

49

7

7

61

61

0

0

3

3

(3)

(3)

4

4

4

4

0

0

5

5

49

49

7

7

61

61

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3.2

3.2

Finantstulud

Finantstulud

0

0

2

2

8

8

1

1

10

10

(0)

(0)

(1)

(1)

4

4

(0)

(0)

4

4

Muud tulud

Muud tulud

1

1

6

6

27

27

12

12

46

46

1

1

5

5

13

13

4

4

22

22

1

1

8

8

35

35

13

13

57

57

1

1

4

4

17

17

4

4

25

25

Kogutulu

Kogutulu

1

1

11

11

32

32

17

17

60

60

1

1

9

9

66

66

11

11

87

87

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

3.3

3.3

0

0

(59)

(59)

(984)

(984)

(3 012 )

(3 012 )

(4 054 )

(4 054 )

(0)

(0)

(14)

(14)

(1 251 )

(1 251 )

(2 435 )

(2 435 )

(3 700 )

(3 700 )

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

3.4

3.4

—

—

18

18

(1)

(1)

17

17

—

—

(42)

(42)

(1)

(1)

(42)

(42)

Finantskulud

Finantskulud

3.6

3.6

0

0

1

1

5

5

1

1

7

7

1

1

1

1

(10)

(10)

(0)

(0)

(8)

(8)

Muud kulud

Muud kulud

3.7

3.7

(1)

(1)

(7)

(7)

(71)

(71)

(70)

(70)

(148)

(148)

(2)

(2)

(9)

(9)

(29)

(29)

(114)

(114)

(154)

(154)

Kulud kokku

Kulud kokku

(0)

(0)

(64)

(64)

(1 031 )

(1 031 )

(3 082 )

(3 082 )

(4 178 )

(4 178 )

(1)

(1)

(22)

(22)

(1 332 )

(1 332 )

(2 549 )

(2 549 )

(3 904 )

(3 904 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

0

0

(53)

(53)

(1 000 )

(1 000 )

(3 065 )

(3 065 )

(4 118 )

(4 118 )

0

0

(13)

(13)

(1 266 )

(1 266 )

(2 539 )

(2 539 )

(3 818 )

(3 818 )

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

EAFide NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kaheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 496 ) | 197 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (7) | (7) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | | — | 0 | | | 0 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 503 ) | 190 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (7) | (7) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | 0 | | — | 0 |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018. | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 509 ) | 184 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

12 164

12 164

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 496 )

(2 496 )

197

197

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(7)

(7)

(7)

(7)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

0

0

0

0

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

12 164

12 164

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 503 )

(2 503 )

190

190

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(7)

(7)

(7)

(7)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

0

0

—

0

0

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

12 164

12 164

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 509 )

(2 509 )

184

184

| miljonites eurodes |
| --- |
| Üheksas EAF | Fondikapital – toimivad EAFid (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016. | 10 973 | — | 10 973 | (14 339 ) | 1 625 | 2 214 | 472 |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (200) | — | (200) | | | | (200) |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (37) | (37) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (13) | | | (13) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017. | 10 773 | — | 10 773 | (14 352 ) | 1 625 | 2 177 | 222 |
| Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi | | | — | | | (40) | (40) |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (53) | | — | (53) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018. | 10 773 | — | 10 773 | (14 406 ) | 1 625 | 2 137 | 129 |

miljonites eurodes

Üheksas EAF

Fondikapital – toimivad EAFid (A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid (D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku (C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

10 973

10 973

—

10 973

10 973

(14 339 )

(14 339 )

1 625

1 625

2 214

2 214

472

472

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(200)

(200)

—

(200)

(200)

(200)

(200)

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(37)

(37)

(37)

(37)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(13)

(13)

(13)

(13)

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

10 773

10 773

—

10 773

10 773

(14 352 )

(14 352 )

1 625

1 625

2 177

2 177

222

222

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kümnendast EAFist ja kümnendasse EAFi

—

(40)

(40)

(40)

(40)

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(53)

(53)

—

(53)

(53)

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

10 773

10 773

—

10 773

10 773

(14 406 )

(14 406 )

1 625

1 625

2 137

2 137

129

129

| miljonites eurodes |
| --- |
| Kümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016. | 20 960 | 1 773 | 19 187 | (15 812 ) | — | 247 | 3 622 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (1 773 ) | 1 773 | | | | 1 773 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 44 | 44 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | (171) | (171) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (1 266 ) | | | (1 266 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017. | 20 960 | | 20 960 | (17 078 ) | — | 120 | 4 003 |
| Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi | | | — | | | 47 | 47 |
| Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi | | | — | | | (112) | (112) |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (1 000 ) | | — | (1 000 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018. | 20 960 | — | 20 960 | (18 077 ) | — | 55 | 2 938 |

miljonites eurodes

Kümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

20 960

20 960

1 773

1 773

19 187

19 187

(15 812 )

(15 812 )

—

247

247

3 622

3 622

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(1 773 )

(1 773 )

1 773

1 773

1 773

1 773

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

44

44

44

44

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

(171)

(171)

(171)

(171)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(1 266 )

(1 266 )

(1 266 )

(1 266 )

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

20 960

20 960

20 960

20 960

(17 078 )

(17 078 )

—

120

120

4 003

4 003

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast ja üheksandast EAFist ning kaheksandasse ja üheksandasse EAFi

—

47

47

47

47

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

Ümberpaigutused üheteistkümnendast EAFist ja üheteistkümnendasse EAFi

—

(112)

(112)

(112)

(112)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(1 000 )

(1 000 )

—

(1 000 )

(1 000 )

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

20 960

20 960

—

20 960

20 960

(18 077 )

(18 077 )

—

55

55

2 938

2 938

| miljonites eurodes |
| --- |
| Üheteistkümnes EAF | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused
  (F) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E)+(F) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016. | 29 367 | 29 367 | — | (2 969 ) | — | 35 | (2 934 ) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (2 277 ) | 2 277 | | | — | 2 277 |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | — | 171 | 171 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (2 539 ) | | — | (2 539 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017. | 29 367 | 27 090 | 2 277 | (5 508 ) | — | 206 | (3 025 ) |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 250 ) | 4 250 | | | 112 | 4 362 |
| Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi | | | — | | | — | — |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (3 065 ) | | — | (3 065 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018. | 29 367 | 22 840 | 6 527 | (8 573 ) | — | 317 | (1 729 ) |

miljonites eurodes

Üheteistkümnes EAF

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

(F)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)+(F)

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

29 367

29 367

29 367

29 367

—

(2 969 )

(2 969 )

—

35

35

(2 934 )

(2 934 )

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(2 277 )

(2 277 )

2 277

2 277

—

2 277

2 277

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

—

171

171

171

171

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(2 539 )

(2 539 )

—

(2 539 )

(2 539 )

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

29 367

29 367

27 090

27 090

2 277

2 277

(5 508 )

(5 508 )

—

206

206

(3 025 )

(3 025 )

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

112

112

4 362

4 362

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

Ümberpaigutused kaheksandast, üheksandast ja kümnendast EAFist ning kaheksandasse, üheksandasse ja kümnendasse EAFi

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(3 065 )

(3 065 )

—

(3 065 )

(3 065 )

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

29 367

29 367

22 840

22 840

6 527

6 527

(8 573 )

(8 573 )

—

317

317

(1 729 )

(1 729 )

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD (5)

EAFi RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE LISAD

5

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Raamatupidamise aastaaruande eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest raamatupidamise aastaaruande koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Raamatupidamise aastaaruanded“ ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, olulisuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on asjakohasus, tõesus (usaldusväärsus), arusaadavus, ajakohasus, võrreldavus ja kontrollitavus

1.2.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.2.1.   Aruandeperiood

Aruandeperiood

Raamatupidamise aastaaruanne esitatakse igal aastal Majandusaasta algab 1 jaanuaril ja lõpeb 31 detsembril

1.2.2.   Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Majandusaasta aruanded on esitatud miljonites eurodes, sest euro on EAFi arvestus- ja aruandlusvaluuta Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtuseks eurodes on nende väärtus soetamise kuupäeval

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste aasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31 detsembril kehtinud Euroopa Keskpanga vahetuskursside alusel

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Rahaühik | 31.12.2018. | 31.12.2017. | Rahaühik | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bulgaaria leev (BGN) | 1,9558 | 1,9558 | Poola zlott (PLN) | 4,3014 | 4,177 |
| Tšehhi kroon (CZK) | 25,7240 | 25,5350 | Rumeenia leu (RON) | 4,6635 | 4,6585 |
| Taani kroon (DKK) | 7,4673 | 7,4449 | Rootsi kroon (SEK) | 10,2548 | 9,8438 |
| Inglise nael (GBP) | 0,8945 | 0,8872 | Šveitsi frank (CHF) | 1,1269 | 1,1702 |
| Horvaatia kuna (HRK) | 7,4125 | 7,4400 | Jaapani jeen (JPY) | 125,8500 | 135,01 |
| Ungari forint (HUF) | 320,9800 | 310,3300 | USA dollar | 1,145 | 1,1993 |

Rahaühik

31.12.2018.

31.12.2017.

Rahaühik

31.12.2018.

31.12.2017.

Bulgaaria leev (BGN)

Bulgaaria leev (BGN)

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

Poola zlott (PLN)

Poola zlott (PLN)

4,3014

4,3014

4,177

4,177

Tšehhi kroon (CZK)

Tšehhi kroon (CZK)

25,7240

25,7240

25,5350

25,5350

Rumeenia leu (RON)

Rumeenia leu (RON)

4,6635

4,6635

4,6585

4,6585

Taani kroon (DKK)

Taani kroon (DKK)

7,4673

7,4673

7,4449

7,4449

Rootsi kroon (SEK)

Rootsi kroon (SEK)

10,2548

10,2548

9,8438

9,8438

Inglise nael (GBP)

Inglise nael (GBP)

0,8945

0,8945

0,8872

0,8872

Šveitsi frank (CHF)

Šveitsi frank (CHF)

1,1269

1,1269

1,1702

1,1702

Horvaatia kuna (HRK)

Horvaatia kuna (HRK)

7,4125

7,4125

7,4400

7,4400

Jaapani jeen (JPY)

Jaapani jeen (JPY)

125,8500

125,8500

135,01

135,01

Ungari forint (HUF)

Ungari forint (HUF)

320,9800

320,9800

310,3300

310,3300

USA dollar

USA dollar

1,145

1,145

1,1993

1,1993

1.2.3.   Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt esitatakse raamatupidamise aastaaruandes tingimata summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud, eraldised, nõuetest tulenev finantsrisk, tingimuslikud varad ja tingimuslikud kohustused ning vara väärtuse languse määr Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda

Mõistlike hinnangute kasutamine on raamatupidamise aastaaruande koostamise lahutamatu osa ega vähenda selle usaldusväärsust Hinnangut võib olla vaja muuta, kui muutub olukord, millele hinnang tugines, või kui saadakse uut teavet või kogemusi Oma olemuselt ei ole hinnangu muutus seotud eelnevate perioodidega ja see ei ole vea parandamine Kui raamatupidamislik hinnang muutub, kajastatakse selle mõju selle ajavahemiku üle- või puudujäägina, kus muutus on teatavaks saanud

1.3.   BILANSS

BILANSS

1.3.1.   Finantsvarad

Finantsvarad

Finantsvarasid liigitatakse järgmiselt: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud; müügivalmis finantsvarad Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvele võtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga

(i)   Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvarad õiglases väärtuses üle- või puudujäägina

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui üksus on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut

(ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid Need tekivad, kui üksus annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates Laenude ja nõuete hulka kuuluvad tähtajalised hoiused, mille algne tähtaeg on üle kolme kuu

(iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida üksus kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut

(iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku jooksul üksus kavatseb neid säilitada Tavaliselt on selleks ajavahemikuks lõpptähtajani jäänud aeg Eelarveaasta jooksul ei olnud üksusel ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses üle- või puudujäägina kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil üksus võtab kohustuse vara ostuks või müügiks Raha ekvivalendid ja laenud kajastatakse raha finantsasutuses hoiustamise või laenuvõtjale ülekandmise hetkel Finantsinstrumendid võetakse arvele õiglases väärtuses Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, võetakse selle arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud, või kui üksus on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved kolmandale isikule üle andnud

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses üle- või puudujäägina, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses ning nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud

Laene ja nõudeid ning lõpptähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses Nende õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis Müügivalmis finantsvarade intress, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes

Üksus hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud ja kas väärtuse langus tuleks kajastada tulemiaruandes

1.3.2.   Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda vahendite saajale rahalist ettemakset, st käibevahendeid See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases lepingus, otsuses, kokkuleppes või alusaktis kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti, või need tuleb tagasi maksta Kui vahendite saaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on tal kohustus eelmakseks olev ettemakse üksusele tagastada Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) kinnitamisega

Eelmakset kajastatakse järgnevatel bilansipäevadel esialgselt bilansis kajastatud väärtuses, millest on lahutatud perioodi jooksul tehtud rahastamiskõlblikud kulud (sh vajaduse korral eelarvestatud summad)

1.3.3.   Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eristamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, mille puhul üksus saab vahendeid muult üksuselt, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning kajastatakse vastavalt (vt punkt 1.3.1)

1.3.1

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud algne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus Väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et üksusel ei ole võimalik kõiki summasid nõuete algsete tingimuste kohaselt sisse nõuda Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava maksumuse Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes

1.3.4.   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning nende hulka kuuluvad kassas olev sularaha, pankades olevad nõudmiseni ja lühiajalised hoiused ning muud suure likviidsusega lühiajalised, algselt kuni kolmekuulise tähtajaga investeeringud

1.3.5.   Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui üksusel on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus; ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suur kulutus tuleb oodatavalt teha olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval Kui eraldised koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod)

1.3.6.   Võlgnevused

Võlgnevused

Kreditoorse võlgnevuse arvestus hõlmab kaubanduslike tehingute summasid (näiteks kaupade ja teenuste ost) ja mittekaubanduslike tehingute summasid (näiteks toetusesaajate kulutaotlused, toetused ja muu ELi pakutav rahastus)

Toetusesaajatele makstava toetuse ja muude maksete kulutaotlused kirjendatakse võlgnevusena taotletava summa ulatuses Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse võlgnevusi kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel algse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui asjad või teenus on üksusele tarnitud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud

1.3.7.   Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Viitlaekumised ja edasilükkunud tulud ning viitvõlgnevused ja edasilükkunud kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid teenus on osutatud või asi tarnitud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt lepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse raamatupidamise aastaaruannetes viitlaekumine Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitvõlgnevusi perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel Viitvõlgnevused arvutatakse peaarvepidaja välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et raamatupidamise aastaaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest sündmustest, mida nad kajastavad Samamoodi, kui enne kaupade või teenuste kättesaamist on tehtud eelmakse, on tegemist edasilükkunud kuluga, mis kajastatakse järgneva arvestusperioodi all

1.4.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.4.1.   Tulud

Tulud

Tulu on saadud ja saada oleva majandusliku kasu või teenusepotentsiaali brutosumma, mille võrra suureneb netovara See summa ei sisalda aga omanike sissemaksetest tulenevat suurenemist

Tulu liik sõltub tulemiaruande aluseks olevate tehingute laadist

(i)   Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu on maksud ja ülekanded, kusjuures ülekandja kannab vahendeid saajale, ilma et viimane annaks vahetult vastu ligikaudu võrdses väärtuses vahendeid

Ülekanded on mittekaubanduslikest tehingutest tulevikus saadav majanduslik kasu või teenusepotentsiaal (makse arvesse võtmata) Üksus kajastab ülekantavat vara juhul, kui ta kontrollib vahendeid möödunud sündmuse (ülekande) tulemusel ja loodab tulevikus saada neist vahendeist majanduslikku kasu või teenusepotentsiaali, ja kui kõnealuste vahendite õiglast väärtust saab usaldusväärselt mõõta Ka mittekaubanduslike tehingutega saadavad ja varana kajastatavad vahendid (näiteks raha) kajastatakse tuluna, välja arvatud juhul, kui üksusel lasub ülekande suhtes kohustus (tingimus), mis tuleb täita enne tulu kajastamist Kuni tingimuse täitmiseni on tegemist edasilükkunud tuluga, mis kajastatakse kohustusena (saadud eelmaksed)

(ii)   Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga

1.4.2.   Kulud

Kulud

Kulud on väljamaksetest või vahendite ärakasutamisest või kohustuste tekkimisest tulenev majandusliku kasu või teenusepotentsiaali vähenemine aruandeperioodil, mille tulemusel netovara/omakapital väheneb Kulude hulka kuuluvad kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute kulud

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui asi on üksusele tarnitud ja too on selle vastu võtnud Neid hinnatakse arvel esitatud algses summas Lisaks sellele kajastatakse tulemiaruandes bilansipäeva seisuga perioodi jooksul osutatud teenusega seotud kulud, mille kohta ei ole veel arvet saadud või vastu võetud

Mittekaubanduslike tehingute kulud seonduvad vahendite saajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; vahendite saaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid ja summa suurust saab realistlikult hinnata

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad vahendite saajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need viitvõlgnevustena

1.5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.5.1.   Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline

1.5.2.   Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult üksuse kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta

1.6.   KAASRAHASTAMINE

KAASRAHASTAMINE

Laekunud kaasrahastamise osamaksud vastavad mittekaubanduslikest tehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumile ning neid kajastatakse muu hulgas liikmesriikide ja kolmandate riikide ees tekkinud võlgnevustena EAFilt nõutakse, et ta kas kasutaks osamaksusid kolmandatele isikutele teenuste osutamiseks või maksaks need vahendid (s.o saadud osamaksud) tagasi Kaasrahastamislepingute alusel tasumisele kuuluv, ent veel tasumata summa kujutab endast saadud kaasrahastamise osamaksusid, millest on maha arvatud projektiga seoses kantud kulud Mõju netovaradele puudub

Projektide kaasrahastamisega seotud kulusid kajastatakse vastavalt nende tekkimisele Neile vastav osamaksude summa kajastatakse põhitegevustuluna ja see ei mõjuta eelarveaasta tulemit

2.   BILANSI LISAD

BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   EELMAKSED

EELMAKSED

Paljudes lepingutes on ette nähtud ettemaksete tegemine enne ehitustööde alustamist, asjade tarnimist või teenuste osutamist Mõnel juhul on lepingute maksegraafikutes ette nähtud maksete tegemine eduaruannete põhjal Eelmakseid makstakse üldjuhul selle riigi või territooriumi valuutas, kus projekt ellu viiakse

See, kas eelmakseid kajastatakse lühiajaliste või pikaajaliste eelmaksetena, oleneb nende väljamaksmise või tagastamise ajastusest Väljamaksed on kindlaks määratud projekti aluseks olevas lepingus Mis tahes välja- ja tagasimaksed, mille tähtaeg saabub enne 12 kuu möödumist aruandepäevast, kajastatakse lühiajaliste eelmaksetena Kuna paljud EAFi projektidest on oma laadilt pikaajalised, peavad nendega seonduvad ettemaksed olema kasutatavad rohkem kui ühe aasta jooksul Seetõttu on osa eelmakseid kajastatud pikaajalise varana

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Pikaajalised eelmaksed | 2.1.1 | — | 23 | 520 | 344 | 887 | 582 |
| Lühiajalised eelmaksed | 2.1.2 | 0 | 19 | 445 | 984 | 1 448 | 1 518 |
| Kokku | | 0 | 42 | 964 | 1 328 | 2 335 | 2 100 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

2.1.1

2.1.1

—

23

23

520

520

344

344

887

887

582

582

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

2.1.2

2.1.2

0

0

19

19

445

445

984

984

1 448

1 448

1 518

1 518

Kokku

Kokku

0

0

42

42

964

964

1 328

1 328

2 335

2 335

2 100

2 100

Pikaajaliste eelmaksete summa suurenemise tingis peamiselt see, et seitsmeaastase makseperioodiga lepingut, mis algselt pidi lõppema 2017 aastal, pikendati kuni 2023 aastani 2017 aastal oli kogu lepinguline summa kajastatud kuluna, kuid pikendamise järel hinnati pikaajaliste eelmaksete summaks 217 miljonit eurot

Lühiajaliste eelmaksete summa vähenemine on tingitud eelmaksete 10 %-lisest vähenemisest ja tasaarvestuste suurenemisest peamiselt kümnenda EAFi raames

See vähenemine vastab EAFi tegevustsüklile Paljud kümnenda EAFi lepingud on täidetud ja lõpetatud, millest annab tunnistust nende arvu vähenemine 3 400-lt 2017 aastal 2 600-le 2018 aastal

Seevastu üheteistkümnenda EAFi töösolevate lepingute arv, mis 2017 aastal oli 1 600, suurenes 2018 aastal 2 300ni Üheteistkümnes EAF käivitus 2015 aastal ja 2018 aasta oli sellele neljas Nüüdseks on üheteistkümnes EAF saavutanud küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti

2.1.1.   Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Eelarve otsene täitmine | 188 | 159 |
| Täitja: | | |
| Komisjon | 140 | 105 |
| ELi rakendusametid | 0 | 6 |
| ELi delegatsioonid | 48 | 48 |
| Eelarve kaudne täitmine | 698 | 423 |
| Täitja: | | |
| EIP ja EIF | 367 | 166 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 280 | 189 |
| Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid | 6 | 11 |
| Avalik-õiguslikud asutused | 24 | 37 |
| Kolmandad riigid | 21 | 20 |
| ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus | 0 | — |
| Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust | — | 0 |
| Kokku | 887 | 582 |

miljonites eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

188

188

159

159

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

140

140

105

105

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

0

0

6

6

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

48

48

48

48

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

698

698

423

423

Täitja:

Täitja:

EIP ja EIF

EIP ja EIF

367

367

166

166

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

280

280

189

189

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

6

6

11

11

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

24

24

37

37

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

21

21

20

20

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

0

0

—

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

—

0

0

Kokku

Kokku

887

887

582

582

2.1.2.   Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Eelmaksed (bruto) | 1 | 113 | 2 034 | 3 005 | 5 153 | 5 288 |
| Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | (1) | (94) | (1 589 ) | (2 021 ) | (3 705 ) | (3 770 ) |
| Kokku | 0 | 19 | 445 | 984 | 1 448 | 1 518 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Eelmaksed (bruto)

Eelmaksed (bruto)

1

1

113

113

2 034

2 034

3 005

3 005

5 153

5 153

5 288

5 288

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

(1)

(1)

(94)

(94)

(1 589 )

(1 589 )

(2 021 )

(2 021 )

(3 705 )

(3 705 )

(3 770 )

(3 770 )

Kokku

Kokku

0

0

19

19

445

445

984

984

1 448

1 448

1 518

1 518

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Eelarve otsene täitmine | 280 | 256 |
| Täitja: | | |
| Komisjon | 102 | 86 |
| ELi rakendusametid | 8 | 10 |
| Usaldusfondid | 1 | — |
| ELi delegatsioonid | 169 | 161 |
| Eelarve kaudne täitmine | 1 169 | 1 262 |
| Täitja: | | |
| EIP ja EIF | 100 | 345 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 658 | 563 |
| Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid | 78 | 59 |
| Avalik-õiguslikud asutused | 124 | 108 |
| Kolmandad riigid | 208 | 186 |
| ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus | 0 | — |
| Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust | 0 | 0 |
| Kokku | 1 448 | 1 518 |

miljonites eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

280

280

256

256

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

102

102

86

86

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

8

8

10

10

Usaldusfondid

Usaldusfondid

1

1

—

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

169

169

161

161

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

1 169

1 169

1 262

1 262

Täitja:

Täitja:

EIP ja EIF

EIP ja EIF

100

100

345

345

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

658

658

563

563

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

78

78

59

59

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

124

124

108

108

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

208

208

186

186

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

ELi asutused ning avaliku ja erasektori partnerlus

0

0

—

—

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

0

0

0

0

Kokku

Kokku

1 448

1 448

1 518

1 518

2.1.3.   Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksete tagamiseks hoitakse tagatisi, mis vabastatakse projekti raames esitatud viimase nõude tasumisel 31 detsembri 2018 aasta seisuga moodustasid tagatised, mille EAF oli saanud seoses eelmaksega, kokku 79 miljonit eurot (2017 aastal 54 miljonit eurot)

Enamik eelmakseid makstakse kaudse eelarve täitmise raames Sellisel juhul ei ole tagatise saaja EAF, vaid hankija Kuigi EAF ei ole vahendite saaja, aitavad need tagatised tema vara tagada 2018 aastal oli nende tagatiste väärtus 534 miljonit eurot

2.2.   USALDUSFONDI OSAMAKSUD

USALDUSFONDI OSAMAKSUD

Selles rubriigis on kajastatud ELi Aafrika usaldusfondile ja ELi Bêkou usaldusfondile tehtud osamaksude summa Osamaksud ei sisalda neid usaldusfondide kulusid, mis kaetakse EAFist

EAF rakendab usaldusfondi osamaksusid otsese eelarve täitmise raames

| miljonites eurodes |
| --- |
| Usaldusfondid | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2017. | Fondi tehtud sissemaksed 2018 | Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2018 | Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2018. |
| Aafrika | 148 | 345 | (301) | 192 |
| Bêkou | 16 | — | (7) | 9 |
| Kokku | 163 | 345 | (308) | 201 |

miljonites eurodes

Usaldusfondid

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2017.

Fondi tehtud sissemaksed 2018

Usaldusfondide kulude netosumma jaotus 2018

Osamaksude netosumma seisuga 31.12.2018.

Aafrika

Aafrika

148

148

345

345

(301)

(301)

192

192

Bêkou

Bêkou

16

16

—

(7)

(7)

9

9

Kokku

Kokku

163

163

345

345

(308)

(308)

201

201

2.3.   MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED

MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD ja KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.3.1 | 37 | 19 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.3.2 | 101 | 73 |
| Kokku | | 138 | 92 |

miljonites eurodes

Lisa

31.12.2018.

31.12.2017.

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.3.1

2.3.1

37

37

19

19

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.3.2

2.3.2

101

101

73

73

Kokku

Kokku

138

138

92

92

2.3.1.   Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Liikmesriigid | — | — | — | 5 | 5 | 7 |
| Kliendid | 2 | 7 | 16 | 1 | 26 | 19 |
| Avalik-õiguslikud asutused | 0 | 9 | 9 | 7 | 25 | 20 |
| Kolmandad riigid | 0 | 1 | 3 | 0 | 5 | 6 |
| Alla-hindamine | (2) | (15) | (10) | (0) | (27) | (34) |
| Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega | — | — | — | 3 | 3 | 2 |
| Kokku | 1 | 2 | 18 | 16 | 37 | 19 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

—

5

5

5

5

7

7

Kliendid

Kliendid

2

2

7

7

16

16

1

1

26

26

19

19

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

0

0

9

9

9

9

7

7

25

25

20

20

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

0

0

1

1

3

3

0

0

5

5

6

6

Alla-hindamine

Alla-hindamine

(2)

(2)

(15)

(15)

(10)

(10)

(0)

(0)

(27)

(27)

(34)

(34)

Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega

Vastastikku sissenõutavad summad ELi institutsioonidega

—

—

—

3

3

3

3

2

2

Kokku

Kokku

1

1

2

2

18

18

16

16

37

37

19

19

2.3.2.   Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Viitlaekumised | 0 | 63 | 18 | 0 | 81 | 74 |
| Nõuded ELi vastu | — | — | — | 20 | 20 | — |
| EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad | 183 | 111 | 2 421 | (2 715 ) | (0) | (0) |
| Kokku | 183 | 174 | 2 439 | (2 695 ) | 101 | 73 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Viitlaekumised

Viitlaekumised

0

0

63

63

18

18

0

0

81

81

74

74

Nõuded ELi vastu

Nõuded ELi vastu

—

—

—

20

20

20

20

—

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

EAF-ide vastastikku sissenõutavad summad

183

183

111

111

2 421

2 421

(2 715 )

(2 715 )

(0)

(0)

(0)

(0)

Kokku

Kokku

183

183

174

174

2 439

2 439

(2 695 )

(2 695 )

101

101

73

73

Viitlaekumiste all on kajastatud projektide eelmaksetelt kogunenud intressid (63 miljonit eurot) ja ELi Aafrika usaldusfondi eelmaksetega seotud intressid (18 miljonit eurot)

Nõuded ELi vastu koosnevad Euroopa Komisjoni usalduskontole kantud summast

Tõhususe huvides on kõigi EAFide ühine sularahavaru kajastatud üheteistkümnendas EAFis; sellest tulenevalt on EAFide vahelistest tehingutest tulenevad vastastikku sissenõutavad summad eri EAFide bilanssides tasakaalus

EAFide vastastikku sissenõutavad summad esitatakse ainult konkreetsete EAFide kaupa EAFide vastastikku sissenõutavate summade kogusumma on null

2.4.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID (6)

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

6

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Keskpangad | — | — | — | 276 | 276 | 105 |
| Kommertspangad | — | — | — | 87 | 87 | 242 |
| Finantsinstrumentide raha | — | — | — | 24 | 24 | — |
| Kokku | — | — | — | 387 | 387 | 347 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Keskpangad

Keskpangad

—

—

—

276

276

276

276

105

105

Kommertspangad

Kommertspangad

—

—

—

87

87

87

87

242

242

Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

—

—

—

24

24

24

24

—

Kokku

Kokku

—

—

—

387

387

387

387

347

347

Raha ja raha ekvivalentide kogusumma püsis stabiilsena, kuid rahapositsiooni struktuur muutus Märkimisväärselt (136 miljonit eurot) vähenes Ühendkuningriigi osamaksude konto seis kommertspangas Natwest Vähenemise põhjustas peamiselt asjaolu, et Ühendkuningriik maksis 2017 aasta lõpus ära oma 2018 aasta osamaksu esimese osa 170 miljonit eurot

Vastaspoole riski vähendamiseks hoiti 31 detsembri 2018 aasta seisuga rohkem raha keskpankades (vt lisade punkt 5.4)

5.4

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

2.5.   ERALDISED

ERALDISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Eraldised | — | — | — | — | — | 4 |
| Kokku | — | — | — | — | — | 4 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Eraldised

Eraldised

—

—

—

—

—

4

4

Kokku

Kokku

—

—

—

—

—

4

4

Ettevõtluse arenduskeskusele (EAK) ettenähtud eraldis vabastati, kuna kohtuasjad on lõpule jõudnud ja lisakulusid ei ole ette näha

2.6.   FINANTSKOHUSTISED

FINANTSKOHUSTISED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Kaasrahastamisega seotud võlgnevused | — | — | 1 | 16 | 18 | 14 |
| Kokku | — | — | 1 | 16 | 18 | 14 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

—

—

1

1

16

16

18

18

14

14

Kokku

Kokku

—

—

1

1

16

16

18

18

14

14

Kaasrahastamisega seotud kohustuste kogusumma muutust on selgitatud lisade punktis 2.7.2.1

2.7.2.1

2.7.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Lühiajalised võlgnevused | 2.7.1 | 0 | 6 | 80 | 88 | 173 | 361 |
| Mitmesugused võlgnevused | 2.7.2 | — | — | 45 | 23 | 68 | 202 |
| Kokku | | 0 | 6 | 125 | 111 | 241 | 563 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

2.7.1

2.7.1

0

0

6

6

80

80

88

88

173

173

361

361

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

2.7.2

2.7.2

—

—

45

45

23

23

68

68

202

202

Kokku

Kokku

0

0

6

6

125

125

111

111

241

241

563

563

2.7.1.   Lühiajalised võlgnevused

Lühiajalised võlgnevused

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Tarnijad | 0 | 5 | 65 | 32 | 102 | 133 |
| Liikmesriigid | — | — | 0 | 1 | 1 | 12 |
| Kolmandad riigid | 0 | — | 6 | 31 | 37 | 146 |
| Avalik-õiguslikud asutused | — | 2 | 10 | 30 | 43 | 83 |
| Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus | (0) | (2) | (2) | (6) | (10) | (13) |
| Kokku | 0 | 6 | 80 | 88 | 173 | 361 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Tarnijad

Tarnijad

0

0

5

5

65

65

32

32

102

102

133

133

Liikmesriigid

Liikmesriigid

—

—

0

0

1

1

1

1

12

12

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

0

0

—

6

6

31

31

37

37

146

146

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

—

2

2

10

10

30

30

43

43

83

83

Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Muu lühiajaline kreditoorne võlgnevus

(0)

(0)

(2)

(2)

(2)

(2)

(6)

(6)

(10)

(10)

(13)

(13)

Kokku

Kokku

0

0

6

6

80

80

88

88

173

173

361

361

Kreditoorne võlgnevus hõlmab EAFile toetusmeetmete raames esitatud kuluaruandeid See kajastatakse nõude saamisel taotletud summa ulatuses Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel Järgmisse eelarveaastasse ülekandmise kirjete alusel kajastatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad tulemiaruandes Rahastamiskõlbmatud summad on kajastatud muu lühiajaliste võlgnevustena

2.7.2.   Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Kaasrahastamisega seotud võlgnevused | 2.7.2.1 | — | — | 47 | 21 | 68 | 28 |
| Ettemakstud fondikapitali osamaksud | 2.7.2.2 | — | — | — | — | — | 173 |
| Mitmesugused võlgnevused | | — | — | (2) | 2 | — | 1 |
| Kokku | | — | — | 45 | 23 | 68 | 202 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

2.7.2.1

2.7.2.1

—

—

47

47

21

21

68

68

28

28

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

2.7.2.2

2.7.2.2

—

—

—

—

—

173

173

Mitmesugused võlgnevused

Mitmesugused võlgnevused

—

—

(2)

(2)

2

2

—

1

1

Kokku

Kokku

—

—

45

45

23

23

68

68

202

202

2.7.2.1.   Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Kaasrahastamisega seotud võlgnevused

Järgmises tabelis on esitatud kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajaliste võlgnevuste jaotus liikmesriigiti

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus | | | | | | |
| Austria | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Belgia | — | — | 0 | 2 | 2 | 2 |
| Tšehhi Vabariik | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Taani | — | — | — | 3 | 3 | 0 |
| Soome | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Prantsusmaa | — | — | 1 | 1 | 2 | 4 |
| Luksemburg | — | — | — | 1 | 1 | — |
| Madalmaad | — | — | — | 3 | 3 | — |
| Portugal | — | — | — | 0 | 0 | — |
| Rootsi | — | — | 0 | — | 0 | 3 |
| Ühendkuningriik | — | — | — | 2 | 2 | 1 |
| Austraalia | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| USAID | — | — | — | 2 | 2 | 4 |
| | — | — | 1 | 16 | 18 | 14 |
| Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus | | | | | | |
| Austria | — | — | — | 0 | 0 | — |
| Belgia | — | — | 4 | 0 | 4 | 3 |
| Tšehhi Vabariik | — | — | — | 0 | 0 | — |
| Taani | — | — | 0 | 2 | 3 | (0) |
| Soome | — | — | — | 0 | 0 | — |
| Prantsusmaa | — | — | 21 | 1 | 22 | 12 |
| Saksamaa | — | — | 1 | — | 1 | 0 |
| Luksemburg | — | — | — | 0 | 0 | — |
| Madalmaad | — | — | 1 | 1 | 2 | 0 |
| Poola | — | — | 0 | — | 0 | — |
| Portugal | — | — | — | 0 | 0 | — |
| Hispaania | — | — | 2 | — | 2 | 1 |
| Rootsi | — | — | 5 | 1 | 5 | 5 |
| Šveits | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Ühendkuningriik | — | — | 13 | 12 | 25 | 4 |
| Kanada | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Austraalia | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| USAID | — | — | — | 4 | 4 | 2 |
| | — | — | 47 | 21 | 68 | 28 |
| Kokku | — | — | 48 | 37 | 86 | 42 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud pikaajaline kreditoorne võlgnevus

Austria

Austria

—

—

—

1

1

1

1

—

Belgia

Belgia

—

—

0

0

2

2

2

2

2

2

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

—

—

—

1

1

1

1

—

Taani

Taani

—

—

—

3

3

3

3

0

0

Soome

Soome

—

—

—

1

1

1

1

—

Prantsusmaa

Prantsusmaa

—

—

1

1

1

1

2

2

4

4

Luksemburg

Luksemburg

—

—

—

1

1

1

1

—

Madalmaad

Madalmaad

—

—

—

3

3

3

3

—

Portugal

Portugal

—

—

—

0

0

0

0

—

Rootsi

Rootsi

—

—

0

0

—

0

0

3

3

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

—

2

2

2

2

1

1

Austraalia

Austraalia

—

—

0

0

—

0

0

0

0

USAID

USAID

—

—

—

2

2

2

2

4

4

—

—

—

—

1

1

16

16

18

18

14

14

Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Kaasrahastamisega seotud lühiajaline kreditoorne võlgnevus

Austria

Austria

—

—

—

0

0

0

0

—

Belgia

Belgia

—

—

4

4

0

0

4

4

3

3

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

—

—

—

0

0

0

0

—

Taani

Taani

—

—

0

0

2

2

3

3

(0)

(0)

Soome

Soome

—

—

—

0

0

0

0

—

Prantsusmaa

Prantsusmaa

—

—

21

21

1

1

22

22

12

12

Saksamaa

Saksamaa

—

—

1

1

—

1

1

0

0

Luksemburg

Luksemburg

—

—

—

0

0

0

0

—

Madalmaad

Madalmaad

—

—

1

1

1

1

2

2

0

0

Poola

Poola

—

—

0

0

—

0

0

—

Portugal

Portugal

—

—

—

0

0

0

0

—

Hispaania

Hispaania

—

—

2

2

—

2

2

1

1

Rootsi

Rootsi

—

—

5

5

1

1

5

5

5

5

Šveits

Šveits

—

—

0

0

—

0

0

0

0

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

13

13

12

12

25

25

4

4

Kanada

Kanada

—

—

0

0

—

0

0

0

0

Austraalia

Austraalia

—

—

0

0

—

0

0

1

1

USAID

USAID

—

—

—

4

4

4

4

2

2

—

—

—

—

47

47

21

21

68

68

28

28

Kokku

Kokku

—

—

48

48

37

37

86

86

42

42

Kaasrahastamisega seotud lühi- ja pikaajalise kreditoorse võlgnevuse summa suurenes võrreldes eelmise aruandeperioodiga 44 miljoni euro võrra

2018 aastal saadi uusi kaasrahastamise osamaksusid kokku 28 miljonit eurot

Kaasrahastamisega seotud võlgnevus suurenes kokku 17 miljoni eurot, et võtta arvesse kaasrahastatavate projektidega seotud tulusid ja kulusid (vt lisade punktid 3.1.1 ja 3.4)

3.1.1

3.4

2.7.2.2.   Ettemakstud fondikapitali osamaksud

Ettemakstud fondikapitali osamaksud

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ühendkuningriik | — | — | — | — | — | 170 |
| Leedu | — | — | — | — | — | 2 |
| Kokku | — | — | — | — | — | 173 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

—

—

—

—

—

170

170

Leedu

Leedu

—

—

—

—

—

2

2

Kokku

Kokku

—

—

—

—

—

173

173

Käesolevas rubriigis on kajastatud ainult liikmesriikide 2018 aasta osamaksude ettemaksed

2.8.   VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD

VIITVÕLGNEVUSED JA EDASILÜKKUNUD TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Viitvõlgnevused | 0 | 83 | 358 | 838 | 1 279 | 730 |
| Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud | — | — | — | 3 | 3 | 3 |
| Kokku | 0 | 83 | 358 | 840 | 1 281 | 733 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Viitvõlgnevused

Viitvõlgnevused

0

0

83

83

358

358

838

838

1 279

1 279

730

730

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

Muud kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulud

—

—

—

3

3

3

3

3

3

Kokku

Kokku

0

0

83

83

358

358

840

840

1 281

1 281

733

733

Viitvõlgnevused hõlmavad nendest täitmisel olevatest ja lõppenud lepingutest tulenevaid hinnangulisi tegevuskulusid, mille kulutaotlused ei ole veel kinnitatud, kusjuures 2018 aastal abisaajate kantud abikõlblike kulude prognoosimisel lähtuti olemas olevast teabest See osa hinnangulistest viitvõlgnevustest, mille moodustavad väljamakstud eelmaksed, on kajastatud eelmaksete summade vähenemise all (vt lisade punkt 2.1)

2.1

Suurenesid peamiselt üheteistkümnenda EAFi viitvõlgnevused – 140 miljonilt eurolt 2017 aastal 840 miljoni euroni 2018 aastal See kajastab lepingute arvu suurenemist 1 600-lt 2017 aastal 2 300-le 2018 aastal Üheteistkümnes EAF käivitus 2015 aastal ja 2018 aasta oli sellele neljas Nüüdseks on üheteistkümnes EAF saavutanud küpsuse ja selle meetmete rakendamine on jõudnud haripunkti

NETOVARA

NETOVARA

2.9.   FONDIKAPITAL

FONDIKAPITAL

2.9.1.   Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Fondikapital | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | — | — | (27 090 ) | (27 090 ) |
| Sissenõutud fondikapital seisuga 31.12.2017. | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 2 277 | 46 173 |
| Fondikapital | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Sissenõudmata fondikapital | — | — | — | (22 840 ) | (22 840 ) |
| Sissenõutud fondikapital 31.12.2018. | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 6 527 | 50 423 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

—

—

(27 090 )

(27 090 )

(27 090 )

(27 090 )

Sissenõutud fondikapital seisuga 31.12.2017.

Sissenõutud fondikapital seisuga 31.12.2017.

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

2 277

2 277

46 173

46 173

Fondikapital

Fondikapital

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Sissenõudmata fondikapital

Sissenõudmata fondikapital

—

—

—

(22 840 )

(22 840 )

(22 840 )

(22 840 )

Sissenõutud fondikapital 31.12.2018.

Sissenõutud fondikapital 31.12.2018.

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

6 527

6 527

50 423

50 423

Fondikapital kujutab endast osamaksude summat, mille liikmesriigid maksavad vastavalt igale sisekokkuleppele asjaomasesse EAFi Sissenõudmata fondikapital kujutab endast liikmesriikidelt veel sissenõudmata algset assigneeringut

Sissenõutud fondikapital kujutab endast seda osa algsest assigneeringust, mille kohta liikmesriikidele on saadetud maksenõue ülekande tegemiseks hoiukontodele (vt lisade punkt 2.9.2)

2.9.2

2.9.2.   Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

Sissenõutud ja sissenõudmata fondikapital liikmesriikide kaupa

| miljonites eurodes |
| --- |
| Üheteistkümnenda EAFi osamaksud | % | Sissenõudmata kapital 31.12.2017. seisuga | Sissenõutud kapital 2018 | Sissenõudmata kapital 31.12.2018. seisuga |
| Austria | 2,40 | 650 | (102) | 548 |
| Belgia | 3,25 | 880 | (138) | 742 |
| Bulgaaria | 0,22 | 59 | (9) | 50 |
| Horvaatia | 0,23 | 61 | (10) | 51 |
| Küpros | 0,11 | 30 | (5) | 25 |
| Tšehhi Vabariik | 0,80 | 216 | (34) | 182 |
| Taani | 1,98 | 537 | (84) | 452 |
| Eesti | 0,09 | 23 | (4) | 20 |
| Soome | 1,51 | 409 | (64) | 345 |
| Prantsusmaa | 17,81 | 4 826 | (757) | 4 068 |
| Saksamaa | 20,58 | 5 575 | (875) | 4 700 |
| Kreeka | 1,51 | 408 | (64) | 344 |
| Ungari | 0,61 | 166 | (26) | 140 |
| Iirimaa | 0,94 | 255 | (40) | 215 |
| Itaalia | 12,53 | 3 394 | (533) | 2 862 |
| Läti | 0,12 | 31 | (5) | 27 |
| Leedu | 0,18 | 49 | (8) | 41 |
| Luksemburg | 0,26 | 69 | (11) | 58 |
| Malta | 0,04 | 10 | (2) | 9 |
| Madalmaad | 4,78 | 1 294 | (203) | 1 091 |
| Poola | 2,01 | 544 | (85) | 458 |
| Portugal | 1,20 | 324 | (51) | 273 |
| Rumeenia | 0,72 | 195 | (31) | 164 |
| Slovakkia | 0,38 | 102 | (16) | 86 |
| Sloveenia | 0,22 | 61 | (10) | 51 |
| Hispaania | 7,93 | 2 149 | (337) | 1 812 |
| Rootsi | 2,94 | 796 | (125) | 671 |
| Ühendkuningriik | 14,68 | 3 976 | (624) | 3 353 |
| Kokku | 100,00 | 27 090 | (4 250 ) | 22 840 |

miljonites eurodes

Üheteistkümnenda EAFi osamaksud

%

Sissenõudmata kapital 31.12.2017. seisuga

Sissenõutud kapital 2018

Sissenõudmata kapital 31.12.2018. seisuga

Austria

Austria

2,40

2,40

650

650

(102)

(102)

548

548

Belgia

Belgia

3,25

3,25

880

880

(138)

(138)

742

742

Bulgaaria

Bulgaaria

0,22

0,22

59

59

(9)

(9)

50

50

Horvaatia

Horvaatia

0,23

0,23

61

61

(10)

(10)

51

51

Küpros

Küpros

0,11

0,11

30

30

(5)

(5)

25

25

Tšehhi Vabariik

Tšehhi Vabariik

0,80

0,80

216

216

(34)

(34)

182

182

Taani

Taani

1,98

1,98

537

537

(84)

(84)

452

452

Eesti

Eesti

0,09

0,09

23

23

(4)

(4)

20

20

Soome

Soome

1,51

1,51

409

409

(64)

(64)

345

345

Prantsusmaa

Prantsusmaa

17,81

17,81

4 826

4 826

(757)

(757)

4 068

4 068

Saksamaa

Saksamaa

20,58

20,58

5 575

5 575

(875)

(875)

4 700

4 700

Kreeka

Kreeka

1,51

1,51

408

408

(64)

(64)

344

344

Ungari

Ungari

0,61

0,61

166

166

(26)

(26)

140

140

Iirimaa

Iirimaa

0,94

0,94

255

255

(40)

(40)

215

215

Itaalia

Itaalia

12,53

12,53

3 394

3 394

(533)

(533)

2 862

2 862

Läti

Läti

0,12

0,12

31

31

(5)

(5)

27

27

Leedu

Leedu

0,18

0,18

49

49

(8)

(8)

41

41

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

69

69

(11)

(11)

58

58

Malta

Malta

0,04

0,04

10

10

(2)

(2)

9

9

Madalmaad

Madalmaad

4,78

4,78

1 294

1 294

(203)

(203)

1 091

1 091

Poola

Poola

2,01

2,01

544

544

(85)

(85)

458

458

Portugal

Portugal

1,20

1,20

324

324

(51)

(51)

273

273

Rumeenia

Rumeenia

0,72

0,72

195

195

(31)

(31)

164

164

Slovakkia

Slovakkia

0,38

0,38

102

102

(16)

(16)

86

86

Sloveenia

Sloveenia

0,22

0,22

61

61

(10)

(10)

51

51

Hispaania

Hispaania

7,93

7,93

2 149

2 149

(337)

(337)

1 812

1 812

Rootsi

Rootsi

2,94

2,94

796

796

(125)

(125)

671

671

Ühendkuningriik

Ühendkuningriik

14,68

14,68

3 976

3 976

(624)

(624)

3 353

3 353

Kokku

Kokku

100,00

100,00

27 090

27 090

(4 250 )

(4 250 )

22 840

22 840

2018 aastal nõuti üheteistkümnendast EAFist sisse 4 250 miljonit eurot 31. detsembri 2018 aasta seisuga oli kaheksanda, üheksanda ja kümnenda EAFi kapital täielikult sisse nõutud ja laekunud

2.9.3.   Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

Suletud EAFidest ümberpaigutatud vahendid

627

627

1 625

1 625

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Sellesse rubriiki kuuluvad suletud EAFidest kaheksandasse ja üheksandasse EAFi ümberpaigutatud vahendid

2.9.4.   Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

Toimivate EAFide vahelised sissenõutud fondikapitali ümberpaigutused

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | Kokku |
| Saldo seisuga 31.12.2016. | (2 496 ) | 2 214 | 247 | 35 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (7) | (37) | 44 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (171) | 171 | — |
| Saldo seisuga 31.12.2017. | (2 503 ) | 2 177 | 120 | 206 | — |
| Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | (7) | (40) | 47 | — | — |
| Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad | — | — | (112) | 112 | — |
| Saldo seisuga 31.12.2018. | (2 509 ) | 2 137 | 55 | 317 | — |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

Kokku

Saldo seisuga 31.12.2016.

Saldo seisuga 31.12.2016.

(2 496 )

(2 496 )

2 214

2 214

247

247

35

35

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(7)

(7)

(37)

(37)

44

44

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

(171)

(171)

171

171

—

Saldo seisuga 31.12.2017.

Saldo seisuga 31.12.2017.

(2 503 )

(2 503 )

2 177

2 177

120

120

206

206

—

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Kümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

(7)

(7)

(40)

(40)

47

47

—

—

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

Üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud eelmiste EAFide vabastatud summad

—

—

(112)

(112)

112

112

—

Saldo seisuga 31.12.2018.

Saldo seisuga 31.12.2018.

(2 509 )

(2 509 )

2 137

2 137

55

55

317

317

—

Sellesse rubriiki kuuluvad ühest toimivast EAFist teise ümberpaigutatud vahendid

Alates Cotonou lepingu jõustumisest paigutatakse kõik toimivate varasemate EAFide kasutamata vahendid pärast vabastamist ümber kõige viimasena käivitatud EAFi Teistest EAFidest ümberpaigutatud vahendid suurendavad saajafondi assigneeringuid ja vähendavad selle fondi omi, kust ümberpaigutus tehti Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi ümberpaigutatud vahendeid saab kohustustega siduda vaid sisekokkuleppes sätestatud tingimustel

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | 2018 | 2017 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3,1 | 4 | 61 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3,2 | 57 | 25 |
| Kokku | | 60 | 87 |

miljonites eurodes

Lisa

2018

2018

2017

2017

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3,1

4

4

61

61

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3,2

57

57

25

25

Kokku

Kokku

60

60

87

87

3.1.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Lisa | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2018 | 2017 |
| Kulude sissenõudmine | | 0 | 3 | 14 | 3 | 21 | 19 |
| STABEXi vahendite sissenõudmine | | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Kaasrahastamisest saadud tulu | 3.1.1 | — | — | (18) | 1 | (17) | 42 |
| Kokku | | 0 | 3 | (3) | 4 | 4 | 61 |

miljonites eurodes

Lisa

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2018

2018

2017

2017

Kulude sissenõudmine

Kulude sissenõudmine

0

0

3

3

14

14

3

3

21

21

19

19

STABEXi vahendite sissenõudmine

STABEXi vahendite sissenõudmine

—

—

0

0

—

0

0

0

0

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

3.1.1

3.1.1

—

—

(18)

(18)

1

1

(17)

(17)

42

42

Kokku

Kokku

0

0

3

3

(3)

(3)

4

4

4

4

61

61

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulu jaguneb eelarve täitmise laadi alusel järgmiselt

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Eelarve otsene täitmine | 4 | 5 |
| Täitja: | | |
| Komisjon | 1 | 1 |
| ELi delegatsioonid | 3 | 4 |
| Eelarve kaudne täitmine | 0 | 56 |
| Täitja: | | |
| Kolmandad riigid | (13) | 55 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 12 | 2 |
| Avalik-õiguslikud asutused | 0 | 0 |
| Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid | 1 | (1) |
| Kokku | 4 | 61 |

miljonites eurodes

2018

2018

2017

2017

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

4

4

5

5

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

1

1

1

1

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

3

3

4

4

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

0

0

56

56

Täitja:

Täitja:

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

(13)

(13)

55

55

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

12

12

2

2

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

0

0

0

0

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

1

1

(1)

(1)

Kokku

Kokku

4

4

61

61

3.1.1.   Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamisest saadud tulu

Kaasrahastamise osamaksud täidavad mittevahetustehingutest saadavate tingimuslike tulude kriteeriumi ja seetõttu ei tohiks need tulemiaruannet mõjutada Saadud osamaksud jäävad kohustuste alla (vt lisade punkt 2.7.2.1) kuni saadud vahenditega seotud tingimuste täitmiseni, s.t kuni abikõlblike kulude tekkimiseni (vt lisade punkt 3.4) Seejärel kajastatakse vastav summa kaasrahastamisest saadud mittekaubandusliku tuluna Seega puudub mõju eelarveaasta tulemile

2.7.2.1

3.4

3.2.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2018 | 2017 |
| Finantstulud | 0 | 2 | 8 | 1 | 10 | 4 |
| Muud tulud | 1 | 6 | 27 | 12 | 46 | 22 |
| Kokku | 1 | 8 | 35 | 13 | 57 | 25 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2018

2018

2017

2017

Finantstulud

Finantstulud

0

0

2

2

8

8

1

1

10

10

4

4

Muud tulud

Muud tulud

1

1

6

6

27

27

12

12

46

46

22

22

Kokku

Kokku

1

1

8

8

35

35

13

13

57

57

25

25

Finantstulu koosneb usaldusfondide intressidest ning eelmaksete intressidest

Kogu muu tulu moodustab vahetuskursierinevustest tingitud realiseeritud ja realiseerimata kasum

KULUD

KULUD

3.3.   ABIMEETMED

ABIMEETMED

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2018 | 2017 |
| Programmikohane abi | (0) | 1 | 532 | 1 468 | 2 001 | 2 150 |
| Makromajanduslik toetus | — | 26 | — | — | 26 | 21 |
| Valdkondlik poliitika | — | 2 | — | — | 2 | (9) |
| AKV riikide sisesed projektid | — | 27 | 389 | 410 | 827 | 1 112 |
| Hädaabi | — | 3 | 60 | 811 | 873 | 289 |
| Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid | — | 0 | — | — | 0 | (1) |
| Institutsioonidele ettenähtud toetus | — | — | 3 | 15 | 18 | 23 |
| Eksporditulude kompensatsioon | 0 | (0) | — | — | 0 | (1) |
| Usaldusfondide osamaksud | — | — | — | 307 | 307 | 114 |
| Kokku | (0) | 59 | 984 | 3 012 | 4 054 | 3 700 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2018

2018

2017

2017

Programmikohane abi

Programmikohane abi

(0)

(0)

1

1

532

532

1 468

1 468

2 001

2 001

2 150

2 150

Makromajanduslik toetus

Makromajanduslik toetus

—

26

26

—

—

26

26

21

21

Valdkondlik poliitika

Valdkondlik poliitika

—

2

2

—

—

2

2

(9)

(9)

AKV riikide sisesed projektid

AKV riikide sisesed projektid

—

27

27

389

389

410

410

827

827

1 112

1 112

Hädaabi

Hädaabi

—

3

3

60

60

811

811

873

873

289

289

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

Varasemate EAFidega seonduvad muud abiprogrammid

—

0

0

—

—

0

0

(1)

(1)

Institutsioonidele ettenähtud toetus

Institutsioonidele ettenähtud toetus

—

—

3

3

15

15

18

18

23

23

Eksporditulude kompensatsioon

Eksporditulude kompensatsioon

0

0

(0)

(0)

—

—

0

0

(1)

(1)

Usaldusfondide osamaksud

Usaldusfondide osamaksud

—

—

—

307

307

307

307

114

114

Kokku

Kokku

(0)

(0)

59

59

984

984

3 012

3 012

4 054

4 054

3 700

3 700

EAFil on sõltuvalt raha väljamaksmise ja haldamise viisist erinevaid põhitegevuskulusid, mis hõlmavad mitmeid abimeetmeid

Abimeetmete kogukulu suurenes peamiselt üheteistkümnenda EAFi arvel See suurenemine vastab EAFi tegevustsüklile Üheteistkümnes EAF käivitus 2015 aastal ja 2018 aasta oli sellele neljas 2018 aastal saavutas üheteistkümnes EAF oma küpsuse ja selle meetmete rakendamine jõudis haripunkti, mistõttu on ka selle kulud suuremad kui 2017 aastal Üheteistkümnenda EAFi täidetavate lepingute arv, mis oli 2017 aastal 1 600, suurenes 2018 aastal 2 300ni

Eelmaksete kogusumma suurenemine vastab eelmaksete tasaarvestuste ja viitvõlgnevuste suurenemisele

Poliitikavaldkondade kulud olid 2017 aastal negatiivsed, kuna tühistati 2016 aastal valesti kirjendatud arve

3.4.   KAASRAHASTAMISE KULUD

KAASRAHASTAMISE KULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2018 | 2017 |
| Kaasrahastamine | — | — | (18) | 1 | (17) | 42 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2018

2018

2017

2017

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

—

(18)

(18)

1

1

(17)

(17)

42

42

Selles rubriigis on kajastatud 2018 aastal seoses kaasrahastatud projektidega kantud kulud Tuleb märkida, et tekkinud kulud sisaldavad prognoositavalt järgmisse eelarveaastasse ülekantavaid summasid (ja seega ka prognoositavalt tühistatavaid eelmise aasta summasid) Kuna 2017 aastal tühistatud hinnanguliste kulude (52 miljonit eurot) summa oli suurem kui 2018 aastal tekkinud kulude summa (36 miljonit eurot), kujunesid 2018 aasta kaasrahastamise kulud negatiivseks

Tulemiaruandes on kajastatud sellele vastav negatiivne tulu (vt lisade punkt 3.1.1)

3.1.1

3.5.   ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA

ABIMEETMED JA KAASRAHASTAMISE KULUD EELARVE TÄITMISE LIIKIDE KAUPA

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Eelarve otsene täitmine | 1 750 | 1 447 |
| Täitja: | | |
| Komisjon | 122 | 122 |
| ELi rakendusametid | 31 | 26 |
| Usaldusfondid | 594 | 89 |
| ELi delegatsioonid | 1 003 | 1 209 |
| Eelarve kaudne täitmine | 2 287 | 2 295 |
| Täitja: | | |
| EIP ja EIF | 44 | 48 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 920 | 1 171 |
| Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid | 114 | (20) |
| Avalik-õiguslikud asutused | 231 | 356 |
| Kolmandad riigid | 977 | 739 |
| ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega | 1 | — |
| Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust | 0 | 0 |
| Kokku | 4 037 | 3 742 |

miljonites eurodes

2018

2018

2017

2017

Eelarve otsene täitmine

Eelarve otsene täitmine

1 750

1 750

1 447

1 447

Täitja:

Täitja:

Komisjon

Komisjon

122

122

122

122

ELi rakendusametid

ELi rakendusametid

31

31

26

26

Usaldusfondid

Usaldusfondid

594

594

89

89

ELi delegatsioonid

ELi delegatsioonid

1 003

1 003

1 209

1 209

Eelarve kaudne täitmine

Eelarve kaudne täitmine

2 287

2 287

2 295

2 295

Täitja:

Täitja:

EIP ja EIF

EIP ja EIF

44

44

48

48

Rahvusvahelised organisatsioonid

Rahvusvahelised organisatsioonid

920

920

1 171

1 171

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

Eraõiguslikud asutused, kes osutavad avalikke teenuseid

114

114

(20)

(20)

Avalik-õiguslikud asutused

Avalik-õiguslikud asutused

231

231

356

356

Kolmandad riigid

Kolmandad riigid

977

977

739

739

ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega

ELi asutused koos avaliku ja erasektori partnerlusega

1

1

—

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

Eraõiguslikud asutused, kes rakendavad avaliku ja erasektori partnerlust

0

0

0

0

Kokku

Kokku

4 037

4 037

3 742

3 742

3.6.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2018 | 2017 |
| Nõuete allahindlus | (0) | (1) | (5) | (1) | (7) | 9 |
| Muud finantskulud | — | — | — | (0) | (0) | (1) |
| Kokku | (0) | (1) | (5) | (1) | (7) | 8 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2018

2018

2017

2017

Nõuete allahindlus

Nõuete allahindlus

(0)

(0)

(1)

(1)

(5)

(5)

(1)

(1)

(7)

(7)

9

9

Muud finantskulud

Muud finantskulud

—

—

—

(0)

(0)

(0)

(0)

(1)

(1)

Kokku

Kokku

(0)

(0)

(1)

(1)

(5)

(5)

(1)

(1)

(7)

(7)

8

8

Nõuete allahindluse rubriigis on kajastatud hinnangulised kulud, mis tulenevad nõuetest, mida ei ole võimalik sisse nõuda Kuna hinnang sisaldab ka eelmise aasta tühistatud hinnangulisi kulusid, siis 2018 aastal olid kogukulud negatiivsed (2017 aastal 34 miljonit eurot, 2018 aastal aga 27 miljonit eurot, vt lisade punkt 2.3.1)

2.3.1

3.7.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 2018 | 2017 |
| Haldus- ja IT-kulud | (0) | (0) | 45 | 67 | 112 | 107 |
| Riski- ja kulueraldised | — | — | — | (4) | (4) | — |
| Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 3 |
| Kahjum vahetuskursi muutustest | 0 | 6 | 26 | 7 | 39 | 44 |
| Kokku | 1 | 7 | 71 | 70 | 148 | 154 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

2018

2018

2017

2017

Haldus- ja IT-kulud

Haldus- ja IT-kulud

(0)

(0)

(0)

(0)

45

45

67

67

112

112

107

107

Riski- ja kulueraldised

Riski- ja kulueraldised

—

—

—

(4)

(4)

(4)

(4)

—

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

Realiseeritud kahjum klientide vastu esitatud nõuetest

0

0

0

0

0

0

—

1

1

3

3

Kahjum vahetuskursi muutustest

Kahjum vahetuskursi muutustest

0

0

6

6

26

26

7

7

39

39

44

44

Kokku

Kokku

1

1

7

7

71

71

70

70

148

148

154

154

See rubriik hõlmab toetuskulusid, s.o EAFide programmitöö ja rakendamisega seotud halduskulusid Nende kulude hulka kuuluvad projektide ettevalmistamise, järelmeetmete, järelevalve ja hindamisega seotud kulud, samuti arvutivõrkude, tehnilise abi jm kulud

4.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

4.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Täitmistagatised | — | 0 | 10 | 0 | 11 | 10 |
| Lisatagatised | — | 0 | 6 | — | 7 | 8 |
| Kokku | — | 1 | 16 | 0 | 17 | 18 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Täitmistagatised

Täitmistagatised

—

0

0

10

10

0

0

11

11

10

10

Lisatagatised

Lisatagatised

—

0

0

6

6

—

7

7

8

8

Kokku

Kokku

—

1

1

16

16

0

0

17

17

18

18

Et tagada, et EAFi rahastamisest abi saajad täidavad EAFiga sõlmitud lepingutest tulenevaid kohustusi, nõutakse täitmistagatisi

Lisatagatised on seotud ainult ehitustöölepingutega Tavaliselt peetakse kinni 10 % abisaajale tehtavatest vahemaksetest tagamaks, et töövõtjad täidavad oma kohustusi Need kinnipeetud summad kajastatakse tasumisele kuuluvate summadena Hankija loal võib töövõtja selle asemel esitada lisatagatise, mis asendab vahemaksest kinnipeetud summasid Need tagatised on kajastatud tingimuslike varadena

Eelarve kaudse täitmise raames hallatavate lepingute puhul antakse tagatised hankijale, mitte EAFile, mistõttu neid ei kajastata EAFi all 2018 aastal oli nende tagatiste väärtus 501 miljonit eurot

4.2.   MUU OLULINE TEAVE

MUU OLULINE TEAVE

4.2.1.   Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Allpool avaldatud summa koosneb eelarvelistest täitmata kulukohustustest, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on tulemiaruandes kajastatud kuluna Eelarvelised täitmata kulukohustused kujutavad endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel vabastatud Need tekivad alati mitmeaastaste programmidega seoses

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kaheksas EAF | Üheksas EAF | Kümnes EAF | Üheteistkümnes EAF | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 0 | 88 | 1 650 | 8 009 | 9 071 | 8 508 |
| Kokku | 0 | 88 | 1 650 | 8 009 | 9 071 | 8 508 |

miljonites eurodes

Kaheksas EAF

Üheksas EAF

Kümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

31.12.2018.

31.12.2017.

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

0

0

88

88

1 650

1 650

8 009

8 009

9 071

9 071

8 508

8 508

Kokku

Kokku

0

0

88

88

1 650

1 650

8 009

8 009

9 071

9 071

8 508

8 508

31. detsembri 2018 aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 10 616 miljonit eurot (2017 aastal 9 745 miljonit eurot)

4.2.2.   Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust

Taust

Taust

23. juunil 2016 hääletas enamik Euroopa Liidu liikmesust käsitleval referendumil osalenud Ühendkuningriigi kodanikke EList lahkumise poolt 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule ametlikult oma kavatsusest EList ja Euroopa Aatomienergiaühendusest (Euratom) lahkuda Sellega algatas Ühendkuningriik Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohase menetluse liikmesriigi liidust väljaastumise kohta

Läbirääkimisprotsess

Läbirääkimisprotsess

Komisjon avaldas 19. märtsil 2018 väljaastumislepingu projekti, milles andis ülevaate läbirääkimiste edenemisest EL ja Ühendkuningriik esitasid läbirääkimiste esimesel etapil tehtud edusammude tulemusel õigusliku teksti – väljaastumislepingu finantskokkulepet käsitleva osa

14. novembril 2018 avaldati ühisaruanne, milles esitati läbirääkijate tasandil kokku lepitud väljaastumislepingu projekti terviktekst ning Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu tulevaste suhete raamistikku käsitleva poliitilise deklaratsiooni kava Samal päeval avaldati ka uuendatud kokkulepitud väljaastumislepingu projekt, mille kohaselt nõustus Ühendkuningriik täitma kõik oma praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ja varasemate finantsperspektiivide kohased kohustused nii, nagu oleks ta ikka veel liikmesriik, sh oma osa liidu kohustustes ja tingimuslikes kohustustes Ühendkuningriigi valitsus kiitis väljaastumislepingu projekti heaks 14 novembril ja Euroopa Ülemkogu 25. novembril 2018 Nõukogu (artikkel 50) kiitis väljaastumislepingu sõlmimise otsuse heaks 11. jaanuaril 2019 ja edastas selle Euroopa Parlamendile nõusoleku saamiseks Ühendkuningriigi taotlusel ja vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 50 sätestatud menetlusele otsustas Euroopa Ülemkogu 21. märtsil 2019 lükata Ühendkuningriigi liidust lahkumise kuupäeva 2019. aasta 22. maile, tingimusel et Ühendkuningriigi parlamendi alamkoda kiidab väljaastumislepingu heaks 29. märtsiks 2019, või vastasel juhul 12 aprillile 2019 (Euroopa Ülemkogu otsus (EL) 2019/476 (7)) Ühendkuningriigi parlamendi alamkoda ei kiitnud väljaastumislepingut 29. märtsiks 2019 heaks, mistõttu otsustas Euroopa Ülemkogu Ühendkuningriigi uue taotluse põhjal 10. aprillil 2019 pikendada Ühendkuningriigi lahkumise tähtaega kuni 31. oktoobrini 2019 (Euroopa Ülemkogu otsus (EL) 2019/584 (8)) Väljaastumine peaks toimuma ratifitseerimismenetluste lõpuleviimise kuupäevale järgneva kuu esimesel päeval või 1. novembril 2019, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem Kooskõlas ELi lepingu artikliga 50 jääb Ühendkuningriik kuni uue väljaastumiskuupäevani liikmesriigiks koos kõigi õiguste ja kohustustega ning tal on õigus oma teade igal ajal tagasi võtta

7

8

Mõju EAFile

Mõju EAFile

Väljaastumislepingu projektis on sätestatud, et Ühendkuningriik osaleb EAFis kuni üheteistkümnenda EAFi ja kõigi veel sulgemata varasemate EAFide tegevuse lõpetamiseni, täites liikmesriikidega võrdselt selle EAFi loomise sisekokkuleppest tulenevaid ja varasemate EAFidega seotud kohustusi kuni EAFide lõpetamiseni Ühendkuningriik võib EAFi komitees osaleda hääleõiguseta vaatlejana

Väljaastumislepingu projektis on ka sätestatud, et kui kümnenda EAFi või varasemate EAFide projektide summad on sidumata või kui need on vabastatud lepingu jõustumise kuupäeva seisuga, ei võeta Ühendkuningriigi osa nendest summadest enam kasutusele Sama kehtib pärast 31. detsembrit 2020 ka Ühendkuningriigi osa kohta üheteistkümnenda EAFi vahendite sidumata ja vabastatud vahendites

Nende aruannete allakirjutamise ajal ei ole Ühendkuningriik väljaastumislepingut ratifitseerinud, mistõttu ei ole veel teada tegelikku väljaastumise kuupäeva ega viisi – lepinguga või ilma selleta Olukorrast tulenevalt puudub 31. detsembri 2018 aasta seisuga finantsmõju, mida kajastada EAFi raamatupidamisaruandes

5.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

Järgnev teave, mis käsitleb Euroopa Arengufondi finantsriskide juhtimist, on seotud komisjoni poolt Euroopa Arengufondi nimel EAFi vahendite rakendamiseks tehtud rahavoogude juhtimise toimingutega

5.1.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA JA RISKIDE MAANDAMINE

EAFi rahavoogude juhtimise toimingute haldamist käsitlevad reeglid ja põhimõtted on sätestatud üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatavas finantsmääruses ja sisekokkuleppes

Eespool nimetatud määrusest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid

| (a) | Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid |
| --- | --- |

(a)

Liikmesriigid maksavad EAFi osamaksud erikontodele, mis on avatud iga liikmesriigi emissioonipangas või liikmesriigi määratud finantsasutuses Osamaksude summad jäävad neile erikontodele, kuni on tarvis teha EAFi makseid

| (b) | Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes |
| --- | --- |

(b)

Liikmesriigid tasuvad EAFi osamaksusid eurodes, samal ajal kui väljamaksed EAFist on nomineeritud eurodes ja muudes vääringutes, sealhulgas vähemtuntud vääringutes

| (c) | EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne |
| --- | --- |

(c)

EAFi nimel komisjoni poolt avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne

Lisaks erikontodele on komisjon avanud finantsasutustes (nii keskpankades kui ka kommertspankades) EAFi nimel ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi

Rahavoogude juhtimise ja maksetoimingute haldamine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad tegevus- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme Neid kohaldatakse erinevates valdkondades tehtavate toimingute suhtes ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt

5.2.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

EAFi valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku | USA dollar | Inglise nael (GBP) | Taani kroon (DKK) | Rootsi kroon (SEK) | Euro | Muu | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | | | | | | | | |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 63 | — | 0 | — | 67 | 8 | 138 | 64 | — | — | — | 26 | 2 | 92 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 1 | 0 | — | — | 386 | — | 387 | 4 | 0 | — | — | 344 | — | 347 |
| Kokku | 64 | 0 | 0 | — | 453 | 8 | 525 | 68 | 0 | — | — | 370 | 2 | 439 |
| Finantskohustised | | | | | | | | | | | | | | |
| Pikaajalised finantskohustised | — | — | — | — | (18) | — | (18) | — | — | — | — | (14) | — | (14) |
| Võlgnevused | (1) | — | — | — | (218) | (22) | (241) | 0 | — | — | — | (533) | (30) | (563) |
| Kokku | (1) | — | — | — | (236) | (22) | (259) | 0 | — | — | — | (547) | (30) | (577) |
| Kokku | 63 | 0 | 0 | — | 217 | (14) | 267 | 68 | 0 | — | — | (177) | (28) | (138) |

miljonites eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

USA dollar

Inglise nael (GBP)

Taani kroon (DKK)

Rootsi kroon (SEK)

Euro

Muu

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Nõuded ja sissenõutavad summad

Nõuded ja sissenõutavad summad

63

63

—

0

0

—

67

67

8

8

138

138

64

64

—

—

—

26

26

2

2

92

92

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

1

1

0

0

—

—

386

386

—

387

387

4

4

0

0

—

—

344

344

—

347

347

Kokku

Kokku

64

64

0

0

0

0

—

453

453

8

8

525

525

68

68

0

0

—

—

370

370

2

2

439

439

Finantskohustised

Finantskohustised

Pikaajalised finantskohustised

Pikaajalised finantskohustised

—

—

—

—

(18)

(18)

—

(18)

(18)

—

—

—

—

(14)

(14)

—

(14)

(14)

Võlgnevused

Võlgnevused

(1)

(1)

—

—

—

(218)

(218)

(22)

(22)

(241)

(241)

0

0

—

—

—

(533)

(533)

(30)

(30)

(563)

(563)

Kokku

Kokku

(1)

(1)

—

—

—

(236)

(236)

(22)

(22)

(259)

(259)

0

0

—

—

—

(547)

(547)

(30)

(30)

(577)

(577)

Kokku

Kokku

63

63

0

0

0

0

—

217

217

(14)

(14)

267

267

68

68

0

0

—

—

(177)

(177)

(28)

(28)

(138)

(138)

Kõiki osamaksusid hoitakse eurodes ja muid valuutasid ostetakse alles siis, kui see on vajalik maksete tegemiseks Seepärast ei mõjuta valuutarisk EAFi rahavoogude juhtimise toiminguid

5.3.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

EAF ei laena raha, seepärast tal intressiriski suhtes riskipositsioon puudub

Samas saab ta erinevatel pangakontodel hoitavatelt saldodelt intressi Komisjon on EAFi nimel seepärast võtnud meetmeid, mis tagavad regulaarselt teenitud intressi vastavuse turuintressimääradele ja nende võimalikule kõikumisele

Osamaksud EAFi eelarvesse kannab liikmesriik erikontole, mille ta on avanud selleks väljavalitud finantsasutuses Mõne konto intressimäär võib praegu olla negatiivne, mistõttu on nende kontode saldode minimeerimiseks võetud likviidsuse juhtimise meetmeid Vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2016/888 (9) katab nende kontode negatiivse intressi asjaomane liikmesriik

9

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt Selliste kontode saldodelt makstav tasu põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära Enamiku kontode puhul on intressi arvutamine seotud turu viiteintressimääraga ja seda korrigeeritakse vastavalt kõnealuse intressimäära kõikumistele Selle tulemusena puudub risk, et EAFi saldodelt laekuvad tasud võiksid olla madalamad turuintressimääradest

5.4.   KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

KREDIIDIRISK (VASTASPOOLE RISK)

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega finantsvarad

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 138 | 121 | 12 | 5 | — |
| Kokku seisuga 31.12.2018. | 138 | 121 | 12 | 5 | — |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 92 | 92 | 0 | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2017. | 92 | 92 | 0 | — | — |

miljonites eurodes

Kokku

Tähtajaks tasutud ja langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid langemata väärtusega

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

138

138

121

121

12

12

5

5

—

Kokku seisuga 31.12.2018.

Kokku seisuga 31.12.2018.

138

138

121

121

12

12

5

5

—

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

92

92

92

92

0

0

—

—

Kokku seisuga 31.12.2017.

Kokku seisuga 31.12.2017.

92

92

92

92

0

0

—

—

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

Finantsvarad riskikategooriate kaupa:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Nõuded | Raha | Kokku | Nõuded | Raha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | |
| kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 5 | 303 | 308 | 3 | 103 | 106 |
| üle keskmise kvaliteediga | — | 80 | 80 | 0 | 240 | 240 |
| alla keskmise kvaliteediga | — | 4 | 4 | 3 | 4 | 7 |
| muud kui investeerimiskvaliteediga | — | 0 | 0 | 1 | 0 | 2 |
| Kokku | 5 | 387 | 391 | 7 | 347 | 354 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | |
| rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud) | 133 | 0 | 134 | 86 | 0 | 86 |
| rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud) | — | — | — | — | — | — |
| Kokku | 133 | 0 | 134 | 86 | 0 | 86 |
| Kokku | 138 | 387 | 525 | 92 | 347 | 440 |

miljonites eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Nõuded

Raha

Kokku

Nõuded

Raha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

5

5

303

303

308

308

3

3

103

103

106

106

üle keskmise kvaliteediga

üle keskmise kvaliteediga

—

80

80

80

80

0

0

240

240

240

240

alla keskmise kvaliteediga

alla keskmise kvaliteediga

—

4

4

4

4

3

3

4

4

7

7

muud kui investeerimiskvaliteediga

muud kui investeerimiskvaliteediga

—

0

0

0

0

1

1

0

0

2

2

Kokku

Kokku

5

5

387

387

391

391

7

7

347

347

354

354

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

rühm 1 (varasemate makseviivitusteta võlgnikud)

133

133

0

0

134

134

86

86

0

0

86

86

rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

rühm 2 (varasema makseviivitusega võlgnikud)

—

—

—

—

—

—

Kokku

Kokku

133

133

0

0

134

134

86

86

0

0

86

86

Kokku

Kokku

138

138

387

387

525

525

92

92

347

347

440

440

Kategooriatesse „Muud kui investeerimiskvaliteediga“ ja „Alla keskmise kvaliteediga“ kuuluvad vahendid on peamiselt seotud liikmesriikide EAFi osamaksudega, mis kantakse kooskõlas EAFi finantsmääruse artikli 20 lõikega 3 liikmesriikide avatud erikontodele Kõnealuse määruse kohaselt peab osamaksude summa jääma neile erikontodele seni, kuni on tarvis teha makseid

Enamikku EAFi rahalistest vahenditest hoitakse EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse kohaselt erikontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude maksmiseks Enamikku selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades Nende institutsioonide vastaspoole risk on EAFi jaoks madalaim (riskipositsioon seondub liikmesriikidega)

Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavasse EAFi rahalistesse vahenditesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab komisjoni likviidsuse juhtimise süsteem automaatselt Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed, mis tagab, et EAFi riskipositsioon on piiratud

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et EAFi vastaspoole riski veelgi minimeerida

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel Hankemenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne (S&P A-1 või Fitchi F1) Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse lubada ka madalamat reitingut

5.5.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustiste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| miljonites eurodes |
| --- |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | > 5 aasta | Kokku |
| Finantskohustised | 241 | 7 | 11 | 259 |
| Kokku seisuga 31.12.2018. | 241 | 7 | 11 | 259 |
| Finantskohustised | 563 | 13 | 1 | 577 |
| Kokku seisuga 31.12.2017. | 563 | 13 | 1 | 577 |

miljonites eurodes

< 1 aasta

1–5 aastat

> 5 aasta

Kokku

Finantskohustised

Finantskohustised

241

241

7

7

11

11

259

259

Kokku seisuga 31.12.2018.

Kokku seisuga 31.12.2018.

241

241

7

7

11

11

259

259

Finantskohustised

Finantskohustised

563

563

13

13

1

1

577

577

Kokku seisuga 31.12.2017.

Kokku seisuga 31.12.2017.

563

563

13

13

1

1

577

577

EAFi suhtes kohaldatavad eelarvepõhimõtted tagavad, et eelarveperioodi jaoks ette nähtud rahavarude kogusumma on alati piisav kõigi maksete tegemiseks Liikmesriikide osamaksude kogusumma on tegelikult võrdne asjaomase eelarveperioodi maksete assigneeringute summaga

Siiski makstakse liikmesriikide osamaksud EAFi aasta jooksul tehtava kolme osamaksena, samal ajal kui väljamaksete puhul esineb teatav hooajalisus

Selle tagamiseks, et rahalistest vahenditest piisaks alati mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, vahetavad komisjoni rahavoogude juhtimise üksus ja asjaomased kulude eest vastutavad talitused korrapäraselt teavet kassaseisu kohta

Lisaks eelnevale tagavad EAFi rahavoogude juhtimise toimingutes kasutatavad automatiseeritud likviidsuse juhtimise töövahendid, et igal EAFi pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid

6.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

EAFiga seotud osapooled on ELi Bêkou usaldusfond, ELi Aafrika usaldusfond ja Euroopa Komisjon Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa EAFi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid

EAFi juhib Euroopa Komisjon ja sel ei ole eraldi juhtkonda Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel, sealhulgas komisjonis töötavate ELi ametnike rahalised õigused on avaldatud Euroopa Liidu konsolideeritud majandusaasta aruande rubriigis 7.2 „Juhtivtöötajate rahalised õigused“

7.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva majandusaasta aruandele allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud EAFi peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva punkti all nõutav Majandusaasta aruanne koos lisadega on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub eespool esitatud teabes

8.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

Eelarveaasta tulem arvutatakse tekkepõhise arvestuse põhimõtte, eelarve täitmise tulemus aga kassapõhise arvestuse reeglite kohaselt Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda Kõnealune võrdlus on esitatud allpool tabelis, kus on välja toodud peamised võrreldavad summad, jaotatuna tulu- ja kuluartiklite lõikes

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| EELARVEAASTA TULEM | (4 118 ) | (3 818 ) |
| Tulud | | |
| Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust | (1) | (7) |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (11) | (3) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 11 | 29 |
| Eelmaksete netomõju | 36 | 57 |
| Viitlaekumised (neto) | (39) | (62) |
| Muu | (1) | (2) |
| Kulud | | |
| Aruandeaasta maksmata kulud | 115 | 19 |
| Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud | (366) | (60) |
| Eelmaksete netomõju | (179) | (685) |
| Viitvõlgnevused (neto) | 484 | 373 |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | (4 069 ) | (4 158 ) |

miljonites eurodes

2018

2018

2017

2017

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(4 118 )

(4 118 )

(3 818 )

(3 818 )

Tulud

Tulud

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

Nõuded, mis ei mõjuta eelarve täitmise tulemust

(1)

(1)

(7)

(7)

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(11)

(11)

(3)

(3)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

11

11

29

29

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

36

36

57

57

Viitlaekumised (neto)

Viitlaekumised (neto)

(39)

(39)

(62)

(62)

Muu

Muu

(1)

(1)

(2)

(2)

Kulud

Kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

Aruandeaasta maksmata kulud

115

115

19

19

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

(366)

(366)

(60)

(60)

Eelmaksete netomõju

Eelmaksete netomõju

(179)

(179)

(685)

(685)

Viitvõlgnevused (neto)

Viitvõlgnevused (neto)

484

484

373

373

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

(4 069 )

(4 069 )

(4 158 )

(4 158 )

8.1.   VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD TULUARTIKLID

Eelarveaasta eelarvetulud vastavad eelarveaasta jooksul kindlaks määratud nõuetega seoses sissenõutud tuludele ja seoses eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega sissenõutud summadele

Eelarve täitmise tulemust mitte mõjutavaid nõudeid kajastatakse eelarveaasta tulemis, kui eelarve seisukohast ei saa neid lugeda tuludeks, sest sissenõutav summa paigutatakse ümber reservidesse ja seda ei saa ilma nõukogu otsuseta uuesti kulukohustustega siduda

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

Eelmaksete netomõju vastab sissenõutud eelmaksete tasaarvestatud summale Sellel laekumisel puudub mõju eelarveaasta tulemile

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud viitlaekumistest Arvesse võetakse ainult netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelneva eelarveaasta tühistatud viitlaekumised

8.2.   VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

VÕRRELDAVAD KULUARTIKLID

Aruandeaasta maksmata kulud tuleb võrdlemise eesmärgil juurde arvata, sest need sisalduvad eelarveaasta tulemis, kuid ei kuulu eelarve kulude hulka Seevastu aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need on osa aruandeaasta eelarvekuludest, ent need kas ei avalda mõju eelarveaasta tulemile või korrektsioonide korral vähendavad kulusid

Aruandeaasta maksmata kulud

aruandeaastal makstud varasemate aastate kulud

Tühistatud maksest tekkivad laekumised ei mõjuta eelarveaasta tulemit, kuid neil on mõju eelarve täitmise tulemusele

Tühistatud maksest

Eelmaksete netomõju koosneb aruandeaastal makstud uute eelmaksete summadest (mis on kajastatud aruandeaasta eelarve kuluna) ja aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel Neist viimane on käsitletav kuluna tekkepõhises arvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algset eelmakset hakatakse käsitlema eelarve kuluna juba makse tegemisel

Eelmaksete netomõju

Viitvõlgnevuste netosumma koosneb peamiselt saldode järgmisse eelarveaastasse ülekandmise eesmärgil kirjendatud kumuleerunud kuludest, st EAFi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud EAFile veel aruandeid esitanud Arvesse võetakse ainult viitvõlgnevuste netomõju, st aruandeaasta viitvõlgnevusi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate tühistatud viitvõlgnevused

Viitvõlgnevuste netosumma

EAFI KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

EAFI KONSOLIDEERITUD ELi USALDUSFONDIDE RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDED

ELI BÊKOU USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 (10)

ELI BÊKOU USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018

10

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi BÊKOU USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (11) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (12) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „usaldusfondid“) Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitava kokkuleppe kohaselt kriisile reageerimiseks vajalike hädaolukorra aegsete ja hädaolukorra järgsete meetmete ning temaatiliste meetmete võtmiseks

11

12

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

| — | liidu sekkumine annab lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu sekkumine annab lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| — | liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

| — | liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

| — | liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse

Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse komisjoni juhitav nõukogu, et tagada rahastajate õiglane esindatus ning teha otsuseid vahendite kasutamise üle Usaldusfondi nõukogu kaasab vaatlejana iga toetust mitteandva liikmesriigi esindaja Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle sise-eeskiri sätestatakse liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes

Liidu usaldusfond luuakse selle moodustamise kokkuleppes kindlaks määratud piiratud ajavahemikuks Seda ajavahemikku võib vastavalt liidu usaldusfondi nõukogu taotlusele komisjoni otsusega pikendada, kui komisjon esitab pikendamist põhjendava aruande Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või muudaks usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja Peaarvepidaja vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi:

| — | BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte See asutati 15. juulil 2014; |
| --- | --- |

—

BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte See asutati 15. juulil 2014;

BÊKOU USALDUSFOND

| — | ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks See asutati 15. detsembril 2014; |
| --- | --- |

—

ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks See asutati 15. detsembril 2014;

ELi MADADI USALDUSFOND

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond See asutati 12. novembril 2015; |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond See asutati 12. novembril 2015;

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks See asutati 12. detsembril 2016 |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks See asutati 12. detsembril 2016

ELi COLOMBIA USALDUSFOND

Rohkem teavet võib leida iga usaldusfondi veebisaidil:

Bêkou usaldusfond– http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Bêkou usaldusfond

Madadi fond– http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Madadi fond

Aafrika usaldusfond– http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Aafrika usaldusfond

Colombia usaldusfond– http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

Colombia usaldusfond

Bêkou usaldusfond

Bêkou usaldusfond

Esimese mitme rahastajaga ELi usaldusfondi – Bêkou (sango keeles „lootus“) usaldusfondi – asutasid 15. juulil 2014 komisjon (keda esindasid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ning Euroopa välisteenistus) ja kolm liikmesriiki (Saksamaa, Prantsusmaa ja Madalmaad) eesmärgiga edendada Kesk-Aafrika Vabariigi stabiliseerimist ja ülesehitamist Usaldusfond loodi kuni 60-kuiseks tähtajaks Usaldusfondi juhitakse Brüsselist

ELi Bêkou usaldusfondi juhatus ja tegevjuhtkond koosnevad rahastajate ja komisjoni esindajatest ning vaatlejatest

Juhatus võtab vastu ja vaatab läbi usaldusfondi strateegia Tegevjuhtkond koguneb vähemalt üks kord aastas

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruande ja aasta tegevusaruande

Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Bêkou usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt Euroopa Liidu Kesk-Aafrika Vabariigi usaldusfondi (ELi Bêkou usaldusfond) asutamislepingu artiklile 8 ja usaldusfondi asutamisakti artiklile 11.2.1 koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS)

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8.3.4 punkt c)

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

ELi Bêkou usaldusfondi (edaspidi „Bêkou usaldusfond“) eesmärk on tagada juurdepääs põhiteenustele, toetada majanduse elavdamist ja töökohtade loomist ning edendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja leppimist Loomisest saati on Bêkou usaldusfond kiitnud heaks 16 programmi ja jõudnud enam kui kahe miljoni toetusesaajani

Hoolimata sellest, et Kesk-Aafrika Vabariigil on demokraatlikult valitud valitsus ja seal püütakse taastada stabiilsust, on julgeolekuolukord Kesk-Aafrika Vabariigis endiselt heitlik Seega tegutseb Bêkou usaldusfond keerulises ja ebakindlas keskkonnas, kus ta saab täielikult ära kasutada oma suhtelisi eeliseid – paindlikkust ja kohanemisvõimet muutuvate oludega Lisaks on Bêkou usaldusfond endiselt ainus vahend, mis on mõeldud elanikkonna ja riigi toimetulekuvõime suurendamiseks, ühendades hädaabi ning taastus- ja arenguabi andmise

Võttes arvesse praegust olukorda Kesk-Aafrika Vabariigis ja seda, et Bêkou usaldusfondi tegevusaeg saab läbi 2019 aasta juulis, taotles ELi usaldusfondi juhatus 2018 aasta novembris ametlikult fondi tegevuse pikendamist 18 kuu võrra Sel juhul pikeneks ELi Bêkou usaldusfondi tegevus 60 kuult 78 kuule Ametlik menetlus, mille käigus konsulteeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, algas 2018 aasta detsembris

2018 aasta tähtsamad sündmused fondi tegevuses olid järgmised

| — | Bêkou usaldusfond võttis vastu uue tervishoiusektori meetme kogusummas 35 miljonit ning suurendas 2 miljoni euro võrra kahe varasema meetme eelarvet, mille eesmärk on majanduse elavdamine ning sotsiaalse ühtekuuluvuse, dialoogi ja leppimise edendamine |
| --- | --- |

—

Bêkou usaldusfond võttis vastu uue tervishoiusektori meetme kogusummas 35 miljonit ning suurendas 2 miljoni euro võrra kahe varasema meetme eelarvet, mille eesmärk on majanduse elavdamine ning sotsiaalse ühtekuuluvuse, dialoogi ja leppimise edendamine

| — | Vastavalt kontrollikoja soovitusele määrata ELi usaldusfondide jaoks kindlaks konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised (SMART) eesmärgid, võeti vastu Bêkou usaldusfondi tulemusraamistik See on strateegiline vahend, mis võimaldab saada parema ülevaate Bêkou usaldusfondi meetmete üldistest tulemustest |
| --- | --- |

—

Vastavalt kontrollikoja soovitusele määrata ELi usaldusfondide jaoks kindlaks konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad, realistlikud ja tähtajalised (SMART) eesmärgid, võeti vastu Bêkou usaldusfondi tulemusraamistik See on strateegiline vahend, mis võimaldab saada parema ülevaate Bêkou usaldusfondi meetmete üldistest tulemustest

| — | Riigi kirde- ja edelaosas ellu viidavad Bêkou usaldusfondi projektid olid suhteliselt stabiilsed Neis piirkondades läks vaja täiendavat sekkumist Banguis ja selle ümbruses toimusid kohaliku tähtsusega konfliktid Bangui ümbruses alustasid taas tööd riigiametnikud |
| --- | --- |

—

Riigi kirde- ja edelaosas ellu viidavad Bêkou usaldusfondi projektid olid suhteliselt stabiilsed Neis piirkondades läks vaja täiendavat sekkumist Banguis ja selle ümbruses toimusid kohaliku tähtsusega konfliktid Bangui ümbruses alustasid taas tööd riigiametnikud

2018 aasta lõpuks olid rahastajad eraldanud usaldusfondile üle 242 miljoni euro, mida on 6 miljonit eurot rohkem kui 2017 aastal Sellest 242 miljonist eurost on veel vaid 5 miljonit eurot kinnitamata

Bêkou usaldusfond sõlmis 2018 aastal 30 uut lepingut kogusummas ligi 80 miljonit eurot, mis moodustab 48 % usaldusfondi loomisest peale sõlmitud lepingute kogumahust Need aitavad ellu viia programme tervishoiu, majanduse elavdamise, maapiirkondade toimetuleku ja töökohtade loomise, veevarustuse ja kanalisatsiooni, lepituse ning piirkondade avamise valdkonnas

Eelmistel aastatel tehtud maksetele lisaks maksti 2018 aastal välja veel üle 57 miljoni euro, mis moodustab ligikaudu 50 % Bêkou usaldusfondi loomisest alates tehtud väljamaksete kogusummast; alates Bêkou usaldusfondi loomisest on välja makstud kokku üle 119 miljoni euro

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb selle tegevuse mõju kõige selgemini järgmises:

| — | eelmaksed suurenesid 24 839 000 eurot, mis tuleneb allakirjutatud ja välja makstud lepingute suurest arvust; |
| --- | --- |

—

eelmaksed suurenesid 24 839 000 eurot, mis tuleneb allakirjutatud ja välja makstud lepingute suurest arvust;

| — | raha ja raha ekvivalendid vähenesid 26 017 000 eurot, mis tuleneb peamiselt eespool osutatud eelmaksete suurenemisest; |
| --- | --- |

—

raha ja raha ekvivalendid vähenesid 26 017 000 eurot, mis tuleneb peamiselt eespool osutatud eelmaksete suurenemisest;

| — | täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, suurenesid 25 310 000-lt eurolt 54 645 000 eurole vastavalt uute lepingute sõlmimisele |
| --- | --- |

—

täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, suurenesid 25 310 000-lt eurolt 54 645 000 eurole vastavalt uute lepingute sõlmimisele

BILANSS

BILANSS

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 3 443 | 686 |
| | 3 443 | 686 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 29 546 | 7 465 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 1 138 | 877 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 13 926 | 39 943 |
| | 44 611 | 48 285 |
| VARAD KOKKU | 48 054 | 48 971 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Finantskohustised | (42 737 ) | (44 720 ) |
| | (42 737 ) | (44 720 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Võlgnevused | (918) | (716) |
| Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud | (4 399 ) | (3 536 ) |
| | (5 317 ) | (4 252 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (48 054 ) | (48 971 ) |
| NETOVARA | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Kumuleerunud ülejääk | — | — |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| NETOVARA | — | — |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

3 443

3 443

686

686

3 443

3 443

686

686

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

29 546

29 546

7 465

7 465

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

1 138

1 138

877

877

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

13 926

13 926

39 943

39 943

44 611

44 611

48 285

48 285

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

48 054

48 054

48 971

48 971

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Finantskohustised

Finantskohustised

(42 737 )

(42 737 )

(44 720 )

(44 720 )

(42 737 )

(42 737 )

(44 720 )

(44 720 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

(918)

(918)

(716)

(716)

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

(4 399 )

(4 399 )

(3 536 )

(3 536 )

(5 317 )

(5 317 )

(4 252 )

(4 252 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(48 054 )

(48 054 )

(48 971 )

(48 971 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Tulu annetustest | 33 682 | 29 620 |
| | 33 682 | 29 620 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 1 | 1 |
| | 1 | 1 |
| Kogutulu | 33 683 | 29 621 |
| KULUD | | |
| Tegevuskulud | (32 825 ) | (28 918 ) |
| Muud kulud | (858) | (703) |
| Kulud kokku | (33 683 ) | (29 621 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | — | — |

tuhandetes eurodes

2018

2018

2017

2017

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

33 682

33 682

29 620

29 620

33 682

33 682

29 620

29 620

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

1

1

1

1

1

1

1

1

Kogutulu

Kogutulu

33 683

33 683

29 621

29 621

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(32 825 )

(32 825 )

(28 918 )

(28 918 )

Muud kulud

Muud kulud

(858)

(858)

(703)

(703)

Kulud kokku

Kulud kokku

(33 683 )

(33 683 )

(29 621 )

(29 621 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (24 839 ) | 7 912 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (261) | 578 |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (1 982 ) | (14 620 ) |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 202 | 716 |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | 863 | 2 321 |
| NETORAHAVOOD | (26 017 ) | (3 092 ) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (26 017 ) | (3 092 ) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 39 943 | 43 036 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 13 926 | 39 943 |

tuhandetes eurodes

2018

2018

2017

2017

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(24 839 )

(24 839 )

7 912

7 912

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(261)

(261)

578

578

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(1 982 )

(1 982 )

(14 620 )

(14 620 )

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

202

202

716

716

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

863

863

2 321

2 321

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(26 017 )

(26 017 )

(3 092 )

(3 092 )

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(26 017 )

(26 017 )

(3 092 )

(3 092 )

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

39 943

39 943

43 036

43 036

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

13 926

13 926

39 943

39 943

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kumuleerunud ülejääk/
  (puudujääk) | Eelarveaasta tulem | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017. | — | — | — |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018. | — | — | — |

tuhandetes eurodes

Kumuleerunud ülejääk/

(puudujääk)

Eelarveaasta tulem

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

—

—

—

ELI AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018 (13)

ELI AAFRIKA USALDUSFONDI LÕPLIK MAJANDUSAASTA ARUANNE 2018

13

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

TAUSTTEAVE ELi AAFRIKA USALDUSFONDI KOHTA

Liidu usaldusfondide üldine taust

Liidu usaldusfondide üldine taust

Kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse (14) (edaspidi „finantsmäärus“) artiklitega 234 ja 235 ning üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse (15) artikliga 35 on Euroopa Komisjonil õigus luua liidu välistegevuse usaldusfonde (edaspidi „liidu usaldusfondid“) Liidu usaldusfond luuakse teiste rahastajatega sõlmitava kokkuleppe kohaselt kriisile reageerimiseks vajalike hädaolukorra aegsete ja hädaolukorra järgsete meetmete ning temaatiliste meetmete võtmiseks

14

15

Liidu usaldusfondi loob oma otsusega Euroopa Komisjon pärast Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimist või neilt heakskiidu saamist Otsus sisaldab ka teiste rahastajatega sõlmitavat moodustamise kokkulepet

Liidu usaldusfond moodustatakse ja seda rakendatakse järgmistel tingimustel:

| — | liidu sekkumine annab lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

liidu sekkumine annab lisaväärtust: liidu usaldusfondi eesmärgid on eelkõige oma ulatuse või potentsiaalse mõju tõttu paremini saavutatavad pigem liidu kui riigi tasandil ja kui olemasolevate rahastamisvahendite kasutamine ei oleks piisav liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks;

| — | liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondiga kaasneb selge liidu poliitiline nähtavus ja kaasnevad juhtimiseelised ning see tagab parema liidu kontrolli riskide ning liidu rahalise toetuse ja muude rahastajate rahalise osaluse väljamaksete üle;

| — | liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata; |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfond ei dubleeri muid olemasolevaid rahastamiskanaleid või sarnaseid rahastamisvahendeid ilma neid täiendamata;

| — | liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse |
| --- | --- |

—

liidu usaldusfondi eesmärgid on kooskõlas selle liidu vahendi või eelarvepunkti eesmärgiga, millest seda rahastatakse

Iga liidu usaldusfondi juurde luuakse komisjoni juhitav nõukogu, et tagada rahastajate õiglane esindatus ning teha otsuseid vahendite kasutamise üle Usaldusfondi nõukogu kaasab vaatlejana iga toetust mitteandva liikmesriigi esindaja Usaldusfondi nõukogu koosseisu käsitlevad reeglid ja selle sise-eeskiri sätestatakse liidu usaldusfondi moodustamise kokkuleppes

Liidu usaldusfond luuakse selle moodustamise kokkuleppes kindlaks määratud piiratud ajavahemikuks Seda ajavahemikku võib vastavalt liidu usaldusfondi nõukogu taotlusele komisjoni otsusega pikendada, kui komisjon esitab pikendamist põhjendava aruande Euroopa Parlament ja/või nõukogu võivad nõuda, et komisjon lõpetaks assigneeringud usaldusfondile või muudaks usaldusfondi asutamisakti eesmärgiga usaldusfond likvideerida

Komisjoni peaarvepidaja on ühtlasi ka liidu usaldusfondi peaarvepidaja Peaarvepidaja vastutab raamatupidamisarvestuse korra ja kõikidele liidu usaldusfondidele ühise kontoplaani kehtestamise eest Komisjoni siseaudiitoril, OLAFil ja kontrollikojal on liidu usaldusfondi suhtes samasugused volitused, nagu neil on komisjoni muu tegevuse suhtes Liidu usaldusfondidele tehakse igal aastal sõltumatu välisaudit

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Olemasolevad ELi usaldusfondid

Praeguseks on komisjon loonud neli ELi usaldusfondi:

| — | BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte See asutati 15. juulil 2014; |
| --- | --- |

—

BÊKOU USALDUSFOND – usaldusfond, mille eesmärk on toetada Kesk-Aafrika Vabariigi kriisist väljumise ja ülesehitamise kõiki aspekte See asutati 15. juulil 2014;

BÊKOU USALDUSFOND

| — | ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks See asutati 15. detsembril 2014; |
| --- | --- |

—

ELi MADADI USALDUSFOND – ELi piirkondlik usaldusfond Süüria kriisile reageerimiseks See asutati 15. detsembril 2014;

ELi MADADI USALDUSFOND

| — | ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond See asutati 12. novembril 2015; |
| --- | --- |

—

ELi AAFRIKA USALDUSFOND – Euroopa Liidu Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond See asutati 12. novembril 2015;

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

| — | ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks See asutati 12. detsembril 2016 |
| --- | --- |

—

ELi COLOMBIA USALDUSFOND – usaldusfond, millega toetatakse varajast ja kiiret konfliktijärgset taastamist ja stabiliseerimist rahukokkuleppe rakendamiseks See asutati 12. detsembril 2016

ELi COLOMBIA USALDUSFOND

Rohkem teavet võib leida iga usaldusfondi veebisaidil:

Bêkou usaldusfond –– http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Bêkou usaldusfond –

Madadi fond -– http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Madadi fond -

Aafrika usaldusfond –– http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Aafrika usaldusfond –

Colombia usaldusfond -– http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Colombia usaldusfond -

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

ELi AAFRIKA USALDUSFOND

Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud Euroopa Liidu hädaolukorra usaldusfond (edaspidi „ELi Aafrika usaldusfond“) käivitati 12. novembril 2015 rändeteemalisel tippkohtumisel Vallettas Usaldusfondi abil toetatakse stabiilsuse kõiki aspekte ja antakse panus rände paremasse haldamisse ning tegeletakse ebastabiilsuse, sundrände ja ebaseadusliku rände algpõhjustega, eelkõige edendades vastupanuvõimet, majanduslikke ja võrdseid võimalusi, julgeolekut ja arengut ning võideldes inimõiguste rikkumiste vastu

Fond tegutseb kolmes peamises geograafilises piirkonnas – Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, Aafrika Sarve piirkonnas ning Põhja-Aafrika riikides Usaldusfondi projektides võivad juhtumipõhiselt osaleda ka hõlmatud riikide naaberriigid Usaldusfond on tähtajaline ja selle tegevusaeg lõpeb 31. detsembril 2020 Fondi eesmärk on võtta nende piirkondade probleemide lahendamiseks lühi- ja keskpikaajalisi meetmeid Usaldusfondi juhitakse Brüsselist

ELi Aafrika usaldusfondi juhatus ja tegevjuhtkond koosnevad rahastajate ja komisjoni esindajatest; rahastamises mitteosalevate ELi liikmesriikide, vahendeid saavate riikide ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide esindajad kuuluvad neisse vaatlejana

Juhatus koostab ja vaatab läbi ELi usaldusfondi strateegia Tegevjuhtkond koguneb vähemalt üks kord aastas

Tegevjuhtkond vaatab läbi ja kiidab heaks fondi rahastatavad meetmed ning kontrollib nende rakendamist Lisaks kiidab tegevjuhtkond heaks usaldusfondi rahastatud meetmete majandusaasta aastaaruande ja aasta tegevusaruande

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

ELi Aafrika usaldusfondi majandusaasta aruanne

Vastavalt lepingule, millega loodi Aafrikas stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände algpõhjuste ja põgenikega tegelemiseks mõeldud hädaolukorra usaldusfond ja kehtestati selle kodukord (edaspidi „usaldusfondi asutamise leping“) koosneb majandusaasta aruanne kahest osast: 1) aasta rakendamisaruanne, mille koostamise eest vastutab ELi usaldusfondi juht, ja 2) raamatupidamise aastaaruanne, mille koostab Euroopa Komisjoni peaarvepidaja, kes sama artikli kohaselt on ka usaldusfondi peaarvepidaja

Usaldusfondi asutamise lepingu artikli 8 kohaselt tuleb raamatupidamise aastaaruanne koostada vastavalt raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja (ELi raamatupidamiseeskirjad), mis omakorda põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS)

Majandusaasta aruande auditeerib sõltumatu välisaudiitor ELi usaldusfondi haldaja ja peaarvepidaja esitavad selle lõpliku versiooni heakskiitmiseks tegevjuhtkonnale (artikli 8.3.4 punkt c)

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

Eelarveaasta tähtsamad sündmused

ELi Aafrika usaldusfondile lubatud vahendite summa oli 31. detsembri 2018 aasta seisuga ligikaudu 4,2 miljardit eurot Sellest 3,7 miljardit eurot on Euroopa Arengufondist ja ELi rahastamisvahenditest (arengukoostöö rahastamisvahendist, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist ning Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadilt) ning 489,5 miljonit eurot ELi liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt (Šveits ja Norra)

2018 aastal kasvasid ELi Aafrika usaldusfondi vahendid kokku 902 miljoni euro võrra, millest 674 miljonit eurot pärineb EAFi uutest rahastamislubadustest ja 117 miljonit eurot ELi eelarvest ELi Aafrika usaldusfond sai ELi liikmesriikidelt ja muudelt rahastajatelt 24 uut rahastamislubadust kokku 110 miljonit euro ulatuses (49 miljonit eurot Saheli ja Tšaadi järve piirkonnale, 47 miljonit eurot Põhja-Aafrikale ja 14 miljonit eurot Aafrika Sarvele) 2018 aasta lõpuks said kinnitused kõik ELi liikmesriikide ja muude rahastajate 2018 aasta rahastamislubadused ning üks 2017 aastal kinnitamata jäänud lubadus Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018 aasta järeldustes kutsuti ELi ja selle liikmesriike üles ELi Aafrika usaldusfondile eraldama täiendavaid rahalisi vahendeid Seda arvesse võttes otsustas komisjon 6 juulil kanda üheteistkümnenda EAFi reservist fondile üle 500 miljonit eurot

ELi Aafrika usaldusfondi rakendamiseks võeti 2018 aastal vastu 45 uut programmi ning suurendati toetust 13 programmile kolmes piirkonnas, sh mitut haru hõlmavatele programmidele Neist programmidest toimub 16 Saheli ja Tšaadi järve piirkonnas, 26 Aafrika Sarve piirkonnas ja 9 Põhja-Aafrikas ning 7 on mitut haru hõlmavad) Seega ulatus tegevkomiteedes heaks kiidetud programmide koguarv 2018 aasta lõpuks 187ni kogusummas 3 590 miljonit eurot 2018 aasta lõpu seisuga oli rakenduspartneritega sõlmitud 366 lepingut kogusummas 2 461 miljonit eurot, millest 949,3 miljonit eurot andsid ainuüksi 2018 aastaks sõlmitud uued tegevuslepingud Kui aga võtta arvesse ka varasemate lepingute muudatusi, ulatub 2018 aasta tegevuslepingute summa 959,9 miljoni euroni 2018 aasta lõpu seisuga oli lepingute sõlmimise määr võrreldes 2017 aasta lõpuga paranenud: heakskiidetud vahenditest oli lepingutega kaetud vastavalt 69 % ja 62,9 %

2018 aasta jooksul on ELi Aafrika usaldusfond ning selle Aafrika ja Euroopa partnerid tugevdanud jõupingutusi, et toetada stabiilsust ja parandada rände haldamist Saheli ja Tšaadi järve, Aafrika Sarve ja Põhja-Aafrika piirkonnas Usaldusfond jätkas ebastabiilsuse ning sund- ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemist, edendades arengut ja julgeolekut ELi Aafrika usaldusfond on pakkunud lisaväärtust ka oma tegevuse kolmandal aastal, näidates, et see on kiire ja tõhus vahend, mis edendab poliitilist dialoogi partnerriikidega, kasutab uuenduslikke lähenemisviise ning annab konkreetseid tulemusi rahastamise ja mitmesuguste sidusrühmade oskusteabe kokkuviimisel

ELi Aafrika usaldusfondiga tagati, et põhiteenused jõudsid enam kui 5,3 miljoni haavatavas olukorras oleva inimeseni, et nad said kasu toiduga kindlustatuse ja toitumisprogrammidest Toimetulekut ja põhiõigusi käsitlevad teavituskampaaniad jõudsid rohkem kui 150 000 inimeseni ning kampaania rände ja ebaseadusliku rändega seotud ohtude kohta jõudis 96 000 rändaja või võimaliku rändajani ELi ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni algatuse raames on ELi Aafrika usaldusfond toetanud 42 628 haavatava rändaja tagasipöördumist peamiselt Liibüast (18 329 inimest ) ja Nigerist (17 226 inimest Naasmiseks päritoluriiki sai toetust rohkem kui 58 000 haavatavat rändajat Parema rändehalduse programmi raames on Aafrika Sarve piirkonnas aidatud juba peaaegu 11 000 rändajat ja sunniviisiliselt ümberasustatut; 1 600 inimest on saanud koolituse rände haldamise valdkonnas

Raamatupidamise aastaaruandes ilmneb tegevuse laienemise ja uute lepingute sõlmimise mõju kõige selgemini järgmises:

| — | eelmaksed suurenesid 57 110 000 eurot vastavalt uute lepingute kohaste ettemaksete tegemisele; |
| --- | --- |

—

eelmaksed suurenesid 57 110 000 eurot vastavalt uute lepingute kohaste ettemaksete tegemisele;

| — | kreditoorne võlgnevus ja viitvõlgnevused suurenesid 81 753 000 eurot vastavalt kulutaotluste arvu suurenemisele ja kasvas ka edasilükatavate kulude summa; |
| --- | --- |

—

kreditoorne võlgnevus ja viitvõlgnevused suurenesid 81 753 000 eurot vastavalt kulutaotluste arvu suurenemisele ja kasvas ka edasilükatavate kulude summa;

| — | kulud suurenesid 279 299 000 eurolt 2017 aastal 576 808 000 eurole 2018 aastal, kuna usaldusfond tegutses juba kolmandat aastat ja lepingute arvu oli oluliselt kasvanud; |
| --- | --- |

—

kulud suurenesid 279 299 000 eurolt 2017 aastal 576 808 000 eurole 2018 aastal, kuna usaldusfond tegutses juba kolmandat aastat ja lepingute arvu oli oluliselt kasvanud;

| — | lepingute arvu suurenemise tõttu kasvasid täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, 926 139 000 eurolt 1 310 069 000 eurole |
| --- | --- |

—

lepingute arvu suurenemise tõttu kasvasid täitmata kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud, 926 139 000 eurolt 1 310 069 000 eurole

BILANSS

BILANSS

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 34 144 | 52 990 |
| | 34 144 | 52 990 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 273 214 | 197 258 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 16 656 | 3 020 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 146 864 | 162 571 |
| | 436 734 | 362 849 |
| VARAD KOKKU | 470 878 | 415 838 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Finantskohustised | (369 999 ) | (396 713 ) |
| | (369 999 ) | (396 713 ) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Võlgnevused | (12 733 ) | (526) |
| Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud | (88 146 ) | (18 600 ) |
| | (100 879 ) | (19 126 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (470 878 ) | (415 838 ) |
| NETOVARA | — | — |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Kumuleerunud ülejääk | — | — |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| NETOVARA | — | — |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

34 144

34 144

52 990

52 990

34 144

34 144

52 990

52 990

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

273 214

273 214

197 258

197 258

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

16 656

16 656

3 020

3 020

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

146 864

146 864

162 571

162 571

436 734

436 734

362 849

362 849

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

470 878

470 878

415 838

415 838

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Finantskohustised

Finantskohustised

(369 999 )

(369 999 )

(396 713 )

(396 713 )

(369 999 )

(369 999 )

(396 713 )

(396 713 )

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

(12 733 )

(12 733 )

(526)

(526)

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

Viitvõlgnevused ja ettemakstud tulud

(88 146 )

(88 146 )

(18 600 )

(18 600 )

(100 879 )

(100 879 )

(19 126 )

(19 126 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(470 878 )

(470 878 )

(415 838 )

(415 838 )

NETOVARA

NETOVARA

—

—

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Kumuleerunud ülejääk

Kumuleerunud ülejääk

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

NETOVARA

NETOVARA

—

—

—

—

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Tulu annetustest | 576 802 | 279 027 |
| | 576 802 | 279 027 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 2 | 2 |
| Muu kaubanduslik tulu | 5 | 270 |
| | 6 | 271 |
| Kogutulu | 576 808 | 279 299 |
| KULUD | | |
| Tegevuskulud | (561 761 ) | (271 669 ) |
| Muud kulud | (15 047 ) | (7 630 ) |
| Kulud kokku | (576 808 ) | (279 299 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | — | — |

tuhandetes eurodes

2018

2018

2017

2017

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Tulu annetustest

Tulu annetustest

576 802

576 802

279 027

279 027

576 802

576 802

279 027

279 027

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

2

2

2

2

Muu kaubanduslik tulu

Muu kaubanduslik tulu

5

5

270

270

6

6

271

271

Kogutulu

Kogutulu

576 808

576 808

279 299

279 299

KULUD

KULUD

Tegevuskulud

Tegevuskulud

(561 761 )

(561 761 )

(271 669 )

(271 669 )

Muud kulud

Muud kulud

(15 047 )

(15 047 )

(7 630 )

(7 630 )

Kulud kokku

Kulud kokku

(576 808 )

(576 808 )

(279 299 )

(279 299 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

—

—

—

—

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Eelarveaasta tulem | — | — |
| Põhitegevusest | | |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (57 110 ) | (134 662 ) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (13 636 ) | 6 456 |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (26 713 ) | 258 211 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | 12 207 | (177) |
| Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine) | 69 546 | 17 864 |
| NETORAHAVOOD | (15 706 ) | 147 691 |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (15 706 ) | 147 691 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 162 571 | 14 879 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 146 864 | 162 571 |

tuhandetes eurodes

2018

2018

2017

2017

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(57 110 )

(57 110 )

(134 662 )

(134 662 )

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(13 636 )

(13 636 )

6 456

6 456

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(26 713 )

(26 713 )

258 211

258 211

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

12 207

12 207

(177)

(177)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja ettemakstud tulude suurenemine/(vähenemine)

69 546

69 546

17 864

17 864

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(15 706 )

(15 706 )

147 691

147 691

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(15 706 )

(15 706 )

147 691

147 691

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

162 571

162 571

14 879

14 879

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

146 864

146 864

162 571

162 571

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Kumuleerunud ülejääk/
  (puudujääk) | Eelarveaasta tulem | Netovara |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017. | — | — | — |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018. | — | — | — |

tuhandetes eurodes

Kumuleerunud ülejääk/

(puudujääk)

Eelarveaasta tulem

Netovara

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

—

—

—

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

—

—

—

EAFI JA ELI USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE (16)

EAFI JA ELI USALDUSFONDIDE KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

16

KONSOLIDEERITUD BILANSS

KONSOLIDEERITUD BILANSS

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| PÕHIVARA | | |
| Eelmaksed | 924 | 636 |
| | 924 | 636 |
| KÄIBEVARA | | |
| Eelmaksed | 1 751 | 1 723 |
| Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded | 156 | 96 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 548 | 550 |
| | 2 455 | 2 369 |
| VARAD KOKKU | 3 379 | 3 005 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Eraldised | — | (4) |
| Finantskohustised | (229) | (292) |
| | (229) | (296) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | |
| Võlgnevused | (255) | (564) |
| Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud | (1 374 ) | (755) |
| | (1 629 ) | (1 319 ) |
| KOHUSTUSED KOKKU | (1 858 ) | (1 615 ) |
| NETOVARA | 1 521 | 1 389 |
| VAHENDID JA RESERVID | | |
| Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid | 50 423 | 46 173 |
| Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital | 2 252 | 2 252 |
| Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem | (47 037 ) | (43 219 ) |
| Eelarveaasta tulem | (4 118 ) | (3 818 ) |
| NETOVARA | 1 521 | 1 389 |

miljonites eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

924

924

636

636

924

924

636

636

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Eelmaksed

Eelmaksed

1 751

1 751

1 723

1 723

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

Kaubanduslikud ja mittekaubanduslikud nõuded

156

156

96

96

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

548

548

550

550

2 455

2 455

2 369

2 369

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

3 379

3 379

3 005

3 005

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

Eraldised

—

(4)

(4)

Finantskohustised

Finantskohustised

(229)

(229)

(292)

(292)

(229)

(229)

(296)

(296)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Võlgnevused

Võlgnevused

(255)

(255)

(564)

(564)

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

Viitvõlgnevused ja edasilükkunud tulud

(1 374 )

(1 374 )

(755)

(755)

(1 629 )

(1 629 )

(1 319 )

(1 319 )

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(1 858 )

(1 858 )

(1 615 )

(1 615 )

NETOVARA

NETOVARA

1 521

1 521

1 389

1 389

VAHENDID JA RESERVID

VAHENDID JA RESERVID

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

50 423

50 423

46 173

46 173

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

2 252

2 252

2 252

2 252

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

Varasematest aastatest ülekantud eelarveaasta tulem

(47 037 )

(47 037 )

(43 219 )

(43 219 )

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 118 )

(4 118 )

(3 818 )

(3 818 )

NETOVARA

NETOVARA

1 521

1 521

1 389

1 389

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

KONSOLIDEERITUD TULEMIARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| TULUD | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Sissenõudmine | 4 | 61 |
| Tulu usaldusfondide annetustest | 303 | 194 |
| | 307 | 255 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | |
| Finantstulud | 10 | 4 |
| Muud tulud | 46 | 22 |
| | 57 | 26 |
| Kogutulu | 364 | 281 |
| KULUD | | |
| Abimeetmed | (3 747 ) | (3 585 ) |
| Usaldusfondide rakenduskulud | (595) | (301) |
| Kaasrahastamise kulud | 17 | (42) |
| Finantskulud | 7 | (8) |
| Muud kulud | (164) | (162) |
| Kulud kokku | (4 482 ) | (4 099 ) |
| EELARVEAASTA TULEM | (4 118 ) | (3 818 ) |

miljonites eurodes

2018

2018

2017

2017

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Sissenõudmine

Sissenõudmine

4

4

61

61

Tulu usaldusfondide annetustest

Tulu usaldusfondide annetustest

303

303

194

194

307

307

255

255

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulud

Finantstulud

10

10

4

4

Muud tulud

Muud tulud

46

46

22

22

57

57

26

26

Kogutulu

Kogutulu

364

364

281

281

KULUD

KULUD

Abimeetmed

Abimeetmed

(3 747 )

(3 747 )

(3 585 )

(3 585 )

Usaldusfondide rakenduskulud

Usaldusfondide rakenduskulud

(595)

(595)

(301)

(301)

Kaasrahastamise kulud

Kaasrahastamise kulud

17

17

(42)

(42)

Finantskulud

Finantskulud

7

7

(8)

(8)

Muud kulud

Muud kulud

(164)

(164)

(162)

(162)

Kulud kokku

Kulud kokku

(4 482 )

(4 482 )

(4 099 )

(4 099 )

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(4 118 )

(4 118 )

(3 818 )

(3 818 )

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD RAHAVOOGUDE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | 2018 | 2017 |
| Eelarveaasta tulem | (4 118 ) | (3 818 ) |
| Põhitegevusest | | |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | 4 250 | 3 850 |
| Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine | (0) | — |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | (317) | (446) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | (60) | 47 |
| Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine) | (63) | 186 |
| Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine) | (309) | 15 |
| Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | 618 | (22) |
| NETORAHAVOOD | (2) | (188) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | (2) | (188) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 550 | 738 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 548 | 550 |

miljonites eurodes

2018

2018

2017

2017

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(4 118 )

(4 118 )

(3 818 )

(3 818 )

Põhitegevusest

Põhitegevusest

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

4 250

4 250

3 850

3 850

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

Usaldusfondide osamaksude (suurenemine)/vähenemine

(0)

(0)

—

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

(317)

(317)

(446)

(446)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(60)

(60)

47

47

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

Finantskohustiste suurenemine/(vähenemine)

(63)

(63)

186

186

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

Võlgnevuste suurenemine/(vähenemine)

(309)

(309)

15

15

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

Viitvõlgnevuste ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

618

618

(22)

(22)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

(2)

(2)

(188)

(188)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

(2)

(2)

(188)

(188)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

550

550

738

738

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

548

548

550

550

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

KONSOLIDEERITUD NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Fondikapital – toimivad EAFid
  (A) | Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid
  (B) | Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid
  (C) = (A)-(B) | Kumulatiivsed reservid
  (D) | Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital
  (E) | Netovarad kokku
  (C)+(D)+(E) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2016. | 73 464 | 31 140 | 42 323 | (43 219 ) | 2 252 | 1 357 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 050 ) | 4 050 | — | — | 4 050 |
| Tagasimaksed liikmesriikidele | (200) | | (200) | | | (200) |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (3 818 ) | — | (3 818 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2017. | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | 1 389 |
| Kapitali suurenemine – osamaksud | | (4 250 ) | 4 250 | | | 4 250 |
| Eelarveaasta tulem | | | — | (4 118 ) | | (4 118 ) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2018. | 73 264 | 22 840 | 50 423 | (51 155 ) | 2 252 | 1 521 |

miljonites eurodes

Fondikapital – toimivad EAFid

(A)

Sissenõudmata vahendid – toimivad EAFid

(B)

Sissenõutud fondikapital – toimivad EAFid

(C) = (A)-(B)

Kumulatiivsed reservid

(D)

Suletud EAFidest ülekantud sissenõutud fondikapital

(E)

Netovarad kokku

(C)+(D)+(E)

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

SALDO SEISUGA 31.12.2016.

73 464

73 464

31 140

31 140

42 323

42 323

(43 219 )

(43 219 )

2 252

2 252

1 357

1 357

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 050 )

(4 050 )

4 050

4 050

—

—

4 050

4 050

Tagasimaksed liikmesriikidele

Tagasimaksed liikmesriikidele

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

—

—

(3 818 )

(3 818 )

—

(3 818 )

(3 818 )

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

SALDO SEISUGA 31.12.2017.

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

1 389

1 389

Kapitali suurenemine – osamaksud

Kapitali suurenemine – osamaksud

(4 250 )

(4 250 )

4 250

4 250

4 250

4 250

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

—

(4 118 )

(4 118 )

(4 118 )

(4 118 )

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

SALDO SEISUGA 31.12.2018.

73 264

73 264

22 840

22 840

50 423

50 423

(51 155 )

(51 155 )

2 252

2 252

1 521

1 521

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE

EAFi RAKENDAMISE ARUANNE

SISSEJUHATAV MÄRKUS

SISSEJUHATAV MÄRKUS

1.   Varasemad EAFid

Varasemad EAFid

Majandusaasta aruanne ei sisalda enam tabeleid kuuenda ja seitsmenda EAFi rakendamise kohta, mis suleti vastavalt 2006 ja 2008 aastal Ülekantud saldode rakendamist kajastatakse siiski üheksanda EAFi raames

Aruande selguse tagamiseks on allpool esitatud tabelites kaheksanda EAFi puhul selgelt eristatud Lomé konventsioonis ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa ja Cotonou lepingus ettenähtud programmitöö alusel kasutatud osa, nagu seda on tehtud ka eelnenud aastatel

Üheksanda EAFi suhtes kohaldatava sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punkti b kohaselt on varasemate EAFide vahendite saldod ja vabastatud assigneeringud paigutatud ümber üheksandasse EAFi ja selle fondi tegevusajal seoti need kulukohustustega kui üheksanda EAFi vahendid

2018 aastal võttis komisjon eraldi eesmärgiks lõpetada kaheksanda ja üheksanda EAFi allesjäänud lepingud Kaheksanda EAFi rakendamise lõpparuanne peaks valmima 2019 aasta lõpuks ja üheksanda EAFi oma 2020 aasta lõpuks

2.   Üheteistkümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

AKV-EÜ partnerlusleping, mille Euroopa Ühenduse liikmesriigid ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid (AKV riigid) allkirjastasid 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003 Cotonou lepingut on muudetud kahel korral: 25. juunil 2005 Luxembourgis allakirjutatud lepinguga ning 22. juunil 2010 Ouagadougous allakirjutatud lepinguga

27. novembril 2001 vastu võetud nõukogu otsus 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) assotsieerimise kohta Euroopa Liiduga (17) jõustus 2. detsembril 2001 Kõnealust otsust on muudetud 19. märtsil 2007 (otsus 2007/249/EÜ (18))

17

18

2015 aasta märtsis jõustus Euroopa Ühenduse liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 2013 aasta augustis vastu võetud sisekokkulepe, mis käsitleb ühenduse abi rahastamist vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule (2014–2020) läbivaadatud Cotonou lepingu alusel

Cotonou lepingu kohaselt rahastatakse AKV riikidele ja ÜMTdele kolmandal perioodil (2014–2020) antavat ühenduse abi üheteistkümnendast EAFist 30 506 miljoni euroga, millest:

| — | 29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

29 089 miljonit eurot on eraldatud vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 2 punktile d AKV riikidele; sellest 27 955 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

—

364,5 miljonit eurot on eraldatud ÜMTdele vastavalt sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktile a ja artikli 3 lõikele 1; sellest 359,5 miljonit eurot haldab Euroopa Komisjon;

| — | 1 052,5 miljonit eurot on eraldatud komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a |
| --- | --- |

—

1 052,5 miljonit eurot on eraldatud komisjonile, et rahastada üheteistkümnenda EAFi programmitöö ja vahendite rakendamisega seonduvaid kulusid kooskõlas sisekokkuleppe artikli 1 lõike 2 punktiga a

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31. detsember 2018

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud vahendid seisuga 31. detsember 2018

Üheksanda EAFi ja sellele eelnenud EAFide projektide raames vabastatud vahendid (v.a Stabexi vahendid) paigutatakse ümber kümnenda EAFi tulemusreservi

Kümnenda EAFi projektide raames vabastatud vahendid paigutatakse ümber üheteistkümnenda EAFi tulemusreservi

2018 aastal paigutati vastavatesse reservidesse kõik varasemate EAFide vabastatud vahendid

Vastavalt üheteistkümnenda EAFi sisekokkuleppe artikli 1 lõikele 4 ja nõukogu otsusele (EL) 2016/1337 (19) on kümnendast EAFist vabastatud vahenditest kuni 491 miljonit eurot eraldatud Aafrika rahutagamisrahastu 2016.–2018 aasta vahendite täiendamiseks ja kuni 16 miljonit eurot toetuskuludeks

19

| miljonites eurodes |
| --- |
| Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa | 31.12.2018. |
| Kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv | 157 |
| Kümnenda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv | 318 |
| Kokku | 475 |

miljonites eurodes

Mittekasutatavasse tulemusreservi jäänud summa

31.12.2018.

Kaheksanda ja üheksanda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv

157

157

Kümnenda EAFi vabastatud vahendeil põhinev mittekasutatav reserv

318

318

Kokku

Kokku

475

475

EAFi kaasrahastamine

EAFi kaasrahastamine

Kümnenda ja üheteistkümnenda EAFi raames kirjutati alla projektide kaasrahastamist puudutavatele lepingutele ja võeti kasutusele kulukohustuste assigneeringuid kogusummas 241,9 miljonit eurot, samal ajal kui maksete assigneeringuid nähti ette laekunud 230,2 miljoni euro suuruse summa ulatuses

Kaasrahastamise assigneeringute seis 31. detsembri 2018 aasta seisuga on näidatud järgmises tabelis:

| miljonites eurodes |
| --- |
| | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Kaasrahastamine – A-assigneeringud | 211,5 | 200,0 |
| Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid | 23,3 | 23,2 |
| Kaasrahastamine - halduskulud | 7,1 | 7,0 |
| | 241,9 | 230,2 |

miljonites eurodes

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Kaasrahastamine – A-assigneeringud

211,5

200,0

Kaasrahastamine – AKV riikide sisesed projektid

23,3

23,2

Kaasrahastamine - halduskulud

7,1

7,0

241,9

241,9

230,2

230,2

Järgmistes tabelites, milles on esitatud otsustatud, lepingutega kaetud ja väljamakstud summad, on summad näidatud netosummadena

netosummadena

Lisas on esitatud tabelid, mis kirjeldavad olukorda vahendite lõikes

Tabel 1.1

Tabel 1.1

Kaheksas EAF

Kaheksas EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2018

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2018

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2018 AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AKV RIIGID | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 12 967 | (3 278 ) | (7) | | 9 683 |
| Pagulastele ettenähtud abi | 120 | (20) | — | (20) | 100 |
| Hädaabi (Lomé) | 140 | (4) | | | 136 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | — | 1 060 | | | 1 060 |
| Intressitoetused | 370 | (301) | | | 69 |
| Riskikapital | 1 000 | 15 | (3) | (20) | 1 012 |
| Stabex | 1 800 | (1 077 ) | | | 723 |
| Struktuuriline kohandus | 1 400 | 97 | | | 1 497 |
| Sysmin | 575 | (474) | | | 101 |
| Sihtprogrammid kokku | 7 562 | (2 608 ) | (3) | (20) | 4 951 |
| Intressitulu kasutamine | — | 35 | | | 35 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 650 | | | 650 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 417 | | | 417 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 233 | | | 233 |
| Intressid ja muud tulud | — | — | | | — |
| | | | | | |
| AKV RIIGID KOKKU | 12 967 | (2 628 ) | (7) | | 10 333 |
| ÜMTd | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 46 | | | 46 |
| Intressitoetused | — | 1 | | | 1 |
| Riskikapital | — | 6 | | | 6 |
| Stabex | — | 1 | | | 1 |
| Sysmin | — | 2 | | | 2 |
| Sihtprogrammid kokku | — | 35 | | | 35 |
| | | | | | |
| ÜMTd KOKKU | — | 46 | | | 46 |
| | Kaheksas EAF KOKKU | 12 967 | (2 582 ) | (7) | | 10 379 |

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2018 AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

12 967

12 967

(3 278 )

(3 278 )

(7)

(7)

9 683

9 683

Pagulastele ettenähtud abi

120

120

(20)

(20)

—

(20)

20

100

100

Hädaabi (Lomé)

140

140

(4)

(4)

136

136

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

—

1 060

1 060

Intressitoetused

370

370

(301)

(301)

69

69

Riskikapital

1 000

15

15

(3)

(3)

(20)

20

1 012

Stabex

1 800

(1 077 )

723

723

Struktuuriline kohandus

1 400

97

97

1 497

Sysmin

575

575

(474)

(474)

101

101

Sihtprogrammid kokku

7 562

(2 608 )

(3)

(3)

(20)

20

4 951

Intressitulu kasutamine

—

35

35

35

35

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

—

650

650

650

650

Riikide A-assigneeringud

—

417

417

417

417

Riikide B-assigneeringud

—

233

233

233

233

Intressid ja muud tulud

—

—

—

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

12 967

12 967

(2 628 )

(2 628 )

(7)

(7)

10 333

10 333

ÜMTd

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

—

46

46

46

46

Intressitoetused

—

1

1

1

1

Riskikapital

—

6

6

6

6

Stabex

—

1

1

1

1

Sysmin

—

2

2

2

2

Sihtprogrammid kokku

—

35

35

35

35

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

—

46

46

46

46

Kaheksas EAF KOKKU

Kaheksas EAF KOKKU

12 967

12 967

(2 582 )

(2 582 )

(7)

(7)

10 379

10 379

Tabel 1.2

Tabel 1.2

Üheksas EAF

Üheksas EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2018

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2018

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2018 AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 669 | (2) | | 668 |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | — | 20 | — | (21) | 20 |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | — | 649 | (2) | (21) | 647 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 8 919 | 5 549 | (36) | | 14 433 |
| Riikide A-assigneeringud | 5 318 | 3 306 | (16) | (21) | 8 608 |
| Riikide B-assigneeringud | 2 108 | (898) | (2) | (21) | 1 208 |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 164 | (10) | | | 154 |
| Rakenduskulud | 125 | 52 | | | 177 |
| Intressid ja muud tulud | — | 63 | | | 63 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 300 | 2 302 | (13) | (21) | 2 589 |
| Rahutagamisrahastu | — | 354 | — | (21) | 353 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 904 | (139) | (5) | (21) | 759 |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | — | 105 | | | 105 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | — | 267 | | (23) | 267 |
| Sudaani eritoetus | — | 110 | | (22) | 110 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse | — | 39 | | | 39 |
| AKV RIIGID KOKKU | 8 919 | 6 219 | (38) | | 15 100 |
| ÜMTd | Lomé | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 3 | | | 3 |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | — | — | | | — |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | — | 3 | | | 3 |
| Cotonou | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 289 | (2) | | 287 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 237 | — | (21) | 237 |
| ÜMTd | Riikide B-assigneeringud | — | 4 | | | 4 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 47 | (2) | (21) | 45 |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | — | 1 | | | 1 |
| ÜMTd KOKKU | — | 292 | (2) | | 290 |
| | ÜHEKSAS EAF KOKKU | 8 919 | 6 511 | (40) | | 15 390 |

miljonites eurodes

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2018 AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

—

669

669

(2)

(2)

668

668

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

—

20

20

—

(21)

21

20

20

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

—

649

649

(2)

(2)

(21)

21

647

647

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

8 919

8 919

5 549

5 549

(36)

(36)

14 433

14 433

Riikide A-assigneeringud

5 318

3 306

(16)

(16)

(21)

21

8 608

Riikide B-assigneeringud

2 108

(898)

(898)

(2)

(2)

(21)

21

1 208

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

164

164

(10)

(10)

154

154

Rakenduskulud

125

125

52

52

177

177

Intressid ja muud tulud

—

63

63

63

63

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

300

300

2 302

(13)

(13)

(21)

21

2 589

Rahutagamisrahastu

—

354

354

—

(21)

21

353

353

Piirkondlikud assigneeringud

904

904

(139)

(139)

(5)

(5)

(21)

21

759

759

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

—

105

105

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

—

267

267

(23)

23

267

267

Sudaani eritoetus

—

110

110

(22)

22

110

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

—

39

39

39

39

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

8 919

8 919

6 219

6 219

(38)

(38)

15 100

15 100

ÜMTd

Lomé

Lomé

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

—

3

3

3

3

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

—

—

—

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

—

3

3

3

3

Cotonou

Cotonou

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

—

289

289

(2)

(2)

287

287

Riikide A-assigneeringud

—

237

237

—

(21)

21

237

237

ÜMTd

Riikide B-assigneeringud

—

4

4

4

4

Piirkondlikud assigneeringud

—

47

47

(2)

(2)

(21)

21

45

45

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

—

1

1

1

1

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

—

292

292

(2)

(2)

290

290

ÜHEKSAS EAF KOKKU

ÜHEKSAS EAF KOKKU

8 919

8 919

6 511

6 511

(40)

(40)

15 390

15 390

Tabel 1.3

Tabel 1.3

Kümnes EAF

Kümnes EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2018

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2018

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2018 AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 20 896 | (87) | (65) | | 20 744 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 13 100 | (177) | (25) | 12 922 |
| A-assigneeringute reserv | 13 500 | (13 500 ) | | | — |
| Riikide B-assigneeringud | — | 2 004 | (4) | (25) | 2 000 |
| B-assigneeringute reserv | 1 800 | (1 800 ) | | | — |
| Rakenduskulud | 430 | 15 | — | (25) | 445 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | — | 232 | (24) | (25) | 230 |
| Intressid ja muud tulud | — | 85 | (24) | (25) | 85 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 2 700 | (2 700 ) | | | — |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | — | | | — |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 683 | (683) | | | — |
| Mittekasutatav reserv | — | 86 | 45 | (25) | 131 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | — | 1 886 | (18) | (25) | 1 868 |
| Rahutagamisrahastu | — | 1 014 | 105 | | 1 119 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 1 956 | (14) | (25) | 1 942 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | 1 783 | (1 783 ) | | | — |
| Kaasrahastamine | — | 204 | — | | 204 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 187 | — | (26) | 187 |
| Rakenduskulud | — | 5 | — | (26) | 5 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | — | 12 | | (26) | 12 |
| Rahutagamisrahastu | — | 1 | | (26) | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 20 896 | 117 | (65) | | 20 948 |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 275 | — | | 275 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 192 | (25) | (25) | 190 |
| A-assigneeringute reserv | — | — | | | — |
| Riikide B-assigneeringud | — | 15 | | | 15 |
| B-assigneeringute reserv | — | — | | | — |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | — | | | — |
| Mittekasutatav reserv | — | 23 | 2 | (25) | 25 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 40 | | | 40 |
| ÜMTd | Piirkondlike assigneeringute reserv | — | — | | | — |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | — | 5 | | | 5 |
| ÜMTd KOKKU | — | 275 | — | | 275 |
| | KÜMNES EAF KOKKU | 20 896 | 392 | (65) | | 21 223 |

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2018 AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

20 896

20 896

(87)

(87)

(65)

(65)

20 744

20 744

Riikide A-assigneeringud

—

13 100

(177)

(177)

(25)

25

12 922

A-assigneeringute reserv

13 500

(13 500 )

—

Riikide B-assigneeringud

—

2 004

(4)

(4)

(25)

25

2 000

B-assigneeringute reserv

1 800

(1 800 )

—

Rakenduskulud

430

430

15

15

—

(25)

25

445

445

Institutsionaalsed ja toetuskulud

—

232

232

(24)

24

(25)

25

230

230

Intressid ja muud tulud

—

85

85

(24)

24

(25)

25

85

85

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

2 700

(2 700 )

—

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

683

683

(683)

(683)

—

Mittekasutatav reserv

—

86

86

45

45

(25)

25

131

131

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

—

1 886

(18)

(18)

(25)

25

1 868

Rahutagamisrahastu

—

1 014

105

105

1 119

Piirkondlikud assigneeringud

—

1 956

(14)

(14)

(25)

25

1 942

Piirkondlike assigneeringute reserv

1 783

(1 783 )

—

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

204

204

—

204

204

Riikide A-assigneeringud

—

187

187

—

(26)

26

187

187

Rakenduskulud

—

5

5

—

(26)

26

5

5

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

—

12

12

(26)

26

12

12

Rahutagamisrahastu

—

1

1

(26)

26

1

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

20 896

20 896

117

117

(65)

(65)

20 948

20 948

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

275

275

—

275

275

Riikide A-assigneeringud

—

192

192

(25)

25

(25)

25

190

190

A-assigneeringute reserv

—

—

—

Riikide B-assigneeringud

—

15

15

15

15

B-assigneeringute reserv

—

—

—

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

Mittekasutatav reserv

—

23

23

2

2

(25)

25

25

25

Piirkondlikud assigneeringud

—

40

40

40

40

ÜMTd

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

—

—

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

—

5

5

5

5

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

—

275

275

—

275

275

KÜMNES EAF KOKKU

KÜMNES EAF KOKKU

20 896

20 896

392

392

(65)

(65)

21 223

21 223

Tabel 1.4

Tabel 1.4

Üheteistkümnes EAF

Üheteistkümnes EAF

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2018

MUUTUSED ASSIGNEERINGUTES: 31. detsember 2018

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

ASSIGNEERINGUTE ANALÜÜS MEETMETE LÕIKES

| miljonites eurodes |
| --- |
| | MEEDE | ESIALGNE ASSIGNEERING | VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017 | VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2018 AASTAL | Lisad | JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | 29 008 | 224 | 110 | | 29 342 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 15 540 | (121) | | 15 419 |
| Riikide B-assigneeringud | — | 715 | 2 | | 717 |
| B-assigneeringute reserv | — | — | | | — |
| Rakenduskulud | 1 053 | — | | | 1 053 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | — | 246 | | | 246 |
| Intressid ja muud tulud | — | 16 | — | | 16 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 3 590 | (3 497 ) | (24) | | 69 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | — | | | — |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 24 365 | (22 014 ) | (1 080 ) | | 1 270 |
| Mittekasutatav reserv | — | 201 | 110 | (27) | 311 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | — | 2 251 | 449 | | 2 700 |
| Rahutagamisrahastu | — | 1 000 | | | 1 000 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | 5 766 | 775 | | 6 541 |
| Kaasrahastamine | — | 24 | 13 | | 38 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 22 | 1 | | 23 |
| Rakenduskulud | — | 1 | 1 | | 2 |
| Rahutagamisrahastu | — | 1 | 10 | | 11 |
| Piirkondlikud assigneeringud | — | — | 2 | | 2 |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | — | 1 | | | 1 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 1 | | | 1 |
| AKV RIIGID KOKKU | 29 008 | 249 | | | 29 381 |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 358 | (9) | | 350 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 183 | 13 | | 196 |
| Riikide B-assigneeringud | — | — | 8 | | 8 |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | — | 165 | (116) | | 49 |
| Mittekasutatav reserv | — | 5 | 2 | (27) | 7 |
| ÜMTd | Piirkondlikud assigneeringud | — | 1 | 80 | | 81 |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | — | 5 | 4 | | 9 |
| Kaasrahastamine | — | — | | | — |
| Riikide A-assigneeringud | — | — | | | — |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | — | — | | | — |
| Riikide A-assigneeringud | — | — | | | — |
| ÜMTd KOKKU | — | 358 | | | 350 |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | — | 6 | 11 | | 17 |
| Riikide A-assigneeringud | — | 6 | 4 | | 10 |
| Riikide B-assigneeringud | — | — | 7 | | 7 |
| VAHESUMMA | — | 6 | | | 17 |
| | ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU | 29 008 | 614 | 126 | | 29 747 |

miljonites eurodes

MEEDE

ESIALGNE ASSIGNEERING

VAHENDITE KUMULATIIVSE SUMMA SUURENEMINE/VÄHENEMINE SEISUGA 31. DETSEMBER 2017

VAHENDITE SUURENEMINE VÕI VÄHENEMINE 2018 AASTAL

Lisad

JOOKSVAD ASSIGNEERINGUD

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

29 008

29 008

224

224

110

110

29 342

29 342

Riikide A-assigneeringud

—

15 540

(121)

(121)

15 419

Riikide B-assigneeringud

—

715

715

2

2

717

717

B-assigneeringute reserv

—

—

—

Rakenduskulud

1 053

—

1 053

Institutsionaalsed ja toetuskulud

—

246

246

246

246

Intressid ja muud tulud

—

16

16

—

16

16

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

3 590

(3 497 )

(24)

(24)

69

69

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

24 365

(22 014 )

(1 080 )

1 270

Mittekasutatav reserv

—

201

201

110

110

(27)

27

311

311

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

—

2 251

449

449

2 700

Rahutagamisrahastu

—

1 000

1 000

Piirkondlikud assigneeringud

—

5 766

775

775

6 541

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

24

24

13

13

38

38

Riikide A-assigneeringud

—

22

22

1

1

23

23

Rakenduskulud

—

1

1

1

1

2

2

Rahutagamisrahastu

—

1

1

10

10

11

11

Piirkondlikud assigneeringud

—

—

2

2

2

2

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

—

1

1

1

1

Riikide A-assigneeringud

—

1

1

1

1

AKV RIIGID KOKKU

AKV RIIGID KOKKU

29 008

29 008

249

249

29 381

29 381

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

358

358

(9)

(9)

350

350

Riikide A-assigneeringud

—

183

183

13

13

196

196

Riikide B-assigneeringud

—

—

8

8

8

8

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

—

165

165

(116)

(116)

49

49

Mittekasutatav reserv

—

5

5

2

2

(27)

27

7

7

ÜMTd

Piirkondlikud assigneeringud

—

1

1

80

80

81

81

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

—

5

5

4

4

9

9

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

—

—

—

Riikide A-assigneeringud

—

—

—

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

—

—

—

Riikide A-assigneeringud

—

—

—

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

—

358

358

350

350

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

—

6

6

11

11

17

17

Riikide A-assigneeringud

—

6

6

4

4

10

10

Riikide B-assigneeringud

—

—

7

7

7

7

VAHESUMMA

VAHESUMMA

—

6

6

17

17

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

ÜHETEISTKÜMNES EAF KOKKU

29 008

614

614

126

126

29 747

Tabel 2.1

Tabel 2.1

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

ARENGUARUANNE

ARENGUARUANNE

| | | miljonites eurodes |
| --- | --- | --- |
| | ASSIGNEERING | EAF |
| 8 | 9 | 10 | 11 | KOKKU |
| Lomé | Mitmesugused tulud | 35 | | | | 35 |
| Sihtprogrammid kokku | 4 986 | | | | 4 986 |
| Programmiväline abi kokku | 4 707 | | | | 4 707 |
| Ümberpaigutused muudest fondidest | | 671 | | | 671 |
| VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD | 9 728 | 671 | | | 10 399 |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | 417 | 8 845 | 13 113 | 15 625 | 38 000 |
| Riikide B-assigneeringud | 233 | 1 213 | 2 015 | 732 | 4 193 |
| Üleminekurahastu | | | | — | — |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | 154 | | | 154 |
| Riigi reserv | | | — | — | — |
| Rakenduskulud ja intressitulud | — | 240 | 535 | 1 077 | 1 853 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | 2 942 | 3 218 | 3 946 | 10 106 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | — | 69 | 69 |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | — | — | — |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | — | 1 320 | 1 320 |
| Mittekasutatav reserv | | | 156 | 318 | 475 |
| Piirkondlikud assigneeringud | | 804 | 1 982 | 6 622 | 9 408 |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | | | — | | — |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | | 105 | | | 105 |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | | 267 | | | 267 |
| Sudaani eritoetus | | 110 | | | 110 |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse | | 39 | | | 39 |
| VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD | 650 | 14 719 | 21 019 | 29 709 | 66 097 |
| Riikide A-assigneeringud | | | | 1 | 1 |
| VAHESUMMA: KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE | | | | 1 | 1 |
| Riikide A-assigneeringud | | | 187 | 23 | 210 |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | 5 | 2 | 7 |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | 12 | 11 | 23 |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | 2 | 2 |
| VAHESUMMA: KAASRAHASTAMINE | | | 204 | 38 | 242 |
| | KOKKU | 10 379 | 15 390 | 21 223 | 29 747 | 76 739 |

miljonites eurodes

ASSIGNEERING

ASSIGNEERING

EAF

EAF

8

8

9

9

10

10

11

11

KOKKU

KOKKU

Lomé

Lomé

Mitmesugused tulud

35

35

35

35

Sihtprogrammid kokku

4 986

4 986

Programmiväline abi kokku

4 707

4 707

Ümberpaigutused muudest fondidest

671

671

671

671

VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

9 728

671

671

10 399

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

417

417

8 845

13 113

15 625

38 000

Riikide B-assigneeringud

233

233

1 213

2 015

732

732

4 193

Üleminekurahastu

—

—

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

154

154

Riigi reserv

—

—

—

Rakenduskulud ja intressitulud

—

240

240

535

535

1 077

1 853

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 942

3 218

3 946

10 106

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

—

69

69

69

69

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

—

1 320

1 320

Mittekasutatav reserv

156

156

318

318

475

475

Piirkondlikud assigneeringud

804

804

1 982

6 622

9 408

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

—

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

105

105

105

105

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

267

267

267

Sudaani eritoetus

110

110

110

110

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

39

39

39

39

VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

VAHESUMMA: LIIKMESRIIKIDE KORRAPÄRASED OSAMAKSUD

650

650

14 719

21 019

29 709

66 097

Riikide A-assigneeringud

1

1

1

1

VAHESUMMA: KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE

VAHESUMMA: KOMISJONISISENE TEENUSTASEME KOKKULEPE

1

1

1

1

Riikide A-assigneeringud

187

187

23

23

210

210

Rakenduskulud ja intressitulud

5

5

2

2

7

7

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

12

11

11

23

23

Piirkondlikud assigneeringud

2

2

2

2

VAHESUMMA: KAASRAHASTAMINE

VAHESUMMA: KAASRAHASTAMINE

204

204

38

38

242

242

KOKKU

KOKKU

10 379

15 390

21 223

29 747

76 739

| | EAF | Kogusumma | Kumulatiivsed summad | Aastased summad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Seisuga 31.12.2018. | % assigneeringutest | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| Otsused | 8 | 10 377 | 100 % | 10 786 | (42) | (45) | (60) | (64) | (98) | (63) | (12) | (13) | (9) | (4) |
| | 9 | 15 357 | 100 % | 16 633 | (54) | (116) | (9) | (297) | (72) | (381) | (170) | (104) | (38) | (33) |
| | 10 | 20 905 | 99 % | 4 766 | 3 501 | 2 349 | 3 118 | 3 524 | 4 131 | (95) | (156) | (80) | (5) | (147) |
| | 11 | 23 359 | 79 % | | | | | | | 1 160 | 5 372 | 6 688 | 5 807 | 4 332 |
| Kokku | | 69 998 | | 32 185 | 3 405 | 2 187 | 3 049 | 3 163 | 3 961 | 621 | 5 034 | 6 491 | 5 754 | 4 147 |
| Eraldatud vahendid | 8 | 10 375 | 100 % | 10 541 | (42) | 8 | (13) | (46) | (11) | (37) | (16) | (6) | (3) | — |
| 9 | 15 305 | 99 % | 14 209 | 997 | 476 | 9 | (187) | (96) | (1) | (52) | (46) | (20) | 16 |
| | 10 | 20 361 | 96 % | 130 | 3 184 | 2 820 | 2 514 | 3 460 | 3 457 | 2 687 | 783 | 541 | 550 | 236 |
| | 11 | 18 140 | 61 % | | | | | | | 731 | 3 293 | 3 745 | 5 684 | 4 687 |
| Kokku | | 64 182 | | 24 881 | 4 140 | 3 304 | 2 509 | 3 226 | 3 350 | 3 380 | 4 008 | 4 234 | 6 211 | 4 940 |
| Maksed | 8 | 10 375 | 100 % | 9 930 | 152 | 158 | 90 | 15 | 18 | 16 | (3) | — | (1) | — |
| | 9 | 15 187 | 99 % | 10 011 | 1 806 | 1 304 | 906 | 539 | 231 | 145 | 43 | 68 | 111 | 23 |
| | 10 | 18 829 | 89 % | 90 | 1 111 | 1 772 | 1 879 | 2 655 | 2 718 | 2 760 | 2 024 | 1 466 | 1 277 | 1 076 |
| | 11 | 9 175 | 31 % | | | | | | | 595 | 1 024 | 1 816 | 2 770 | 2 970 |
| Kokku | | 53 566 | | 20 031 | 3 069 | 3 233 | 2 874 | 3 209 | 2 967 | 3 516 | 3 088 | 3 350 | 4 158 | 4 069 |
| * Negatiivsed arvud tähistavad vabastatud summasid |

EAF

Kogusumma

Kumulatiivsed summad

Aastased summad

Seisuga 31.12.2018.

% assigneeringutest

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

2013

2013

2014

2014

2015

2015

2016

2016

2017

2017

2018

2018

Otsused

Otsused

8

8

10 377

100 %

10 786

(42)

(42)

(45)

(45)

(60)

(60)

(64)

(64)

(98)

(98)

(63)

(63)

(12)

(12)

(13)

(13)

(9)

(9)

(4)

(4)

9

9

15 357

100 %

16 633

(54)

(54)

(116)

(116)

(9)

(9)

(297)

(297)

(72)

(72)

(381)

(381)

(170)

(170)

(104)

(104)

(38)

(38)

(33)

(33)

10

10

20 905

99 %

4 766

3 501

2 349

3 118

3 524

4 131

(95)

(95)

(156)

(156)

(80)

(80)

(5)

(5)

(147)

(147)

11

11

23 359

79 %

1 160

5 372

6 688

5 807

4 332

Kokku

Kokku

69 998

69 998

32 185

32 185

3 405

3 405

2 187

2 187

3 049

3 049

3 163

3 163

3 961

3 961

621

621

5 034

5 034

6 491

6 491

5 754

5 754

4 147

4 147

Eraldatud vahendid

Eraldatud vahendid

8

8

10 375

100 %

10 541

(42)

(42)

8

8

(13)

(13)

(46)

(46)

(11)

(11)

(37)

(37)

(16)

(16)

(6)

(6)

(3)

(3)

—

9

9

15 305

99 %

14 209

997

997

476

476

9

9

(187)

(187)

(96)

(96)

(1)

(1)

(52)

(52)

(46)

(46)

(20)

(20)

16

16

10

10

20 361

96 %

130

130

3 184

2 820

2 514

3 460

3 457

2 687

783

783

541

541

550

550

236

236

11

11

18 140

61 %

731

731

3 293

3 745

5 684

4 687

Kokku

Kokku

64 182

64 182

24 881

24 881

4 140

4 140

3 304

3 304

2 509

2 509

3 226

3 226

3 350

3 350

3 380

3 380

4 008

4 008

4 234

4 234

6 211

6 211

4 940

4 940

Maksed

Maksed

8

8

10 375

100 %

9 930

152

152

158

158

90

90

15

15

18

18

16

16

(3)

(3)

—

(1)

(1)

—

9

9

15 187

99 %

10 011

1 806

1 304

906

906

539

539

231

231

145

145

43

43

68

68

111

111

23

23

10

10

18 829

89 %

90

90

1 111

1 772

1 879

2 655

2 718

2 760

2 024

1 466

1 277

1 076

11

11

9 175

31 %

595

595

1 024

1 816

2 770

2 970

Kokku

Kokku

53 566

53 566

20 031

20 031

3 069

3 069

3 233

3 233

2 874

2 874

3 209

3 209

2 967

2 967

3 516

3 516

3 088

3 088

3 350

3 350

4 158

4 158

4 069

4 069

- Negatiivsed arvud tähistavad vabastatud summasid

Tabel 2.2

Tabel 2.2

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

ABI LIIK

ABI LIIK

| miljonites eurodes |
| --- |
| | EAF |
| 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| | (28) | (28) | (28) | (28) | (28) |
| Lomé | Mitmesugused tulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 35 | | | | | | | | 35 | |
| Otsused | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Maksed | 35 | 100 % | | | | | | | 35 | 100 % |
| Sihtprogrammid kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 986 | | | | | | | | 4 986 | |
| Otsused | 4 986 | 100 % | | | | | | | 4 986 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 4 986 | 100 % | | | | | | | 4 986 | 100 % |
| Maksed | 4 985 | 100 % | | | | | | | 4 985 | 100 % |
| Programmiväline abi kokku | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 4 707 | | | | | | | | 4 707 | |
| Otsused | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Maksed | 4 706 | 100 % | | | | | | | 4 706 | 100 % |
| Ümberpaigutused muudest fondidest | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 671 | | | | | | 671 | |
| Otsused | | | 671 | 100 % | | | | | 671 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 671 | 100 % | | | | | 671 | 100 % |
| Maksed | | | 670 | 100 % | | | | | 670 | 100 % |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 417 | | 8 845 | | 13 113 | | 15 625 | | 38 000 | |
| Otsused | 417 | 100 % | 8 837 | 100 % | 13 009 | 99 % | 12 822 | 82 % | 35 085 | 92 % |
| Eraldatud vahendid | 417 | 100 % | 8 825 | 100 % | 12 663 | 97 % | 9 387 | 60 % | 31 292 | 82 % |
| Maksed | 417 | 100 % | 8 799 | 99 % | 11 712 | 89 % | 4 549 | 29 % | 25 478 | 67 % |
| Riikide B-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | 233 | | 1 213 | | 2 015 | | 732 | | 4 193 | |
| Otsused | 233 | 100 % | 1 213 | 100 % | 2 010 | 100 % | 707 | 97 % | 4 162 | 99 % |
| Eraldatud vahendid | 231 | 99 % | 1 209 | 100 % | 1 990 | 99 % | 704 | 96 % | 4 134 | 99 % |
| Maksed | 231 | 99 % | 1 203 | 99 % | 1 952 | 97 % | 607 | 83 % | 3 992 | 95 % |
| Cotonou | Üleminekurahastu | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | — | | — | |
| Otsused | | | | | | | | | | |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | | | | |
| Maksed | | | | | | | | | | |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 154 | | | | | | 154 | |
| Otsused | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Maksed | | | 154 | 100 % | | | | | 154 | 100 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | — | | 240 | | 535 | | 1 077 | | 1 853 | |
| Otsused | | | 240 | 100 % | 510 | 95 % | 715 | 66 % | 1 464 | 79 % |
| Eraldatud vahendid | | | 240 | 100 % | 508 | 95 % | 658 | 61 % | 1 405 | 76 % |
| Maksed | | | 240 | 100 % | 507 | 95 % | 613 | 57 % | 1 359 | 73 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 2 942 | | 3 218 | | 3 946 | | 10 106 | |
| Otsused | | | 2 940 | 100 % | 3 212 | 100 % | 3 249 | 82 % | 9 401 | 93 % |
| Eraldatud vahendid | | | 2 931 | 100 % | 3 151 | 98 % | 2 391 | 61 % | 8 473 | 84 % |
| Maksed | | | 2 922 | 99 % | 2 916 | 91 % | 1 843 | 47 % | 7 681 | 76 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 804 | | 1 982 | | 6 622 | | 9 408 | |
| Otsused | | | 801 | 100 % | 1 965 | 99 % | 5 840 | 88 % | 8 605 | 91 % |
| Eraldatud vahendid | | | 789 | 98 % | 1 855 | 94 % | 4 977 | 75 % | 7 622 | 81 % |
| Maksed | | | 773 | 96 % | 1 587 | 80 % | 1 561 | 24 % | 3 921 | 42 % |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 105 | | | | | | 105 | |
| Otsused | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Maksed | | | 105 | 100 % | | | | | 105 | 100 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 267 | | | | | | 267 | |
| Otsused | | | 266 | 100 % | | | | | 266 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | 253 | 95 % | | | | | 253 | 95 % |
| Maksed | | | 200 | 75 % | | | | | 200 | 75 % |
| Cotonou | Sudaani eritoetus | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 110 | | | | | | 110 | |
| Otsused | | | 107 | 97 % | | | | | 107 | 97 % |
| Eraldatud vahendid | | | 105 | 95 % | | | | | 105 | 95 % |
| Maksed | | | 97 | 88 % | | | | | 97 | 88 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | 39 | | | | | | 39 | |
| Otsused | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Eraldatud vahendid | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Maksed | | | 24 | 62 % | | | | | 24 | 62 % |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 187 | | 23 | | 210 | |
| Otsused | | | | | 183 | 98 % | 20 | 89 % | 203 | 97 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 179 | 95 % | 20 | 89 % | 199 | 95 % |
| Maksed | | | | | 143 | 76 % | 1 | 5 % | 144 | 69 % |
| Rakenduskulud ja intressitulud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 5 | | 2 | | 7 | |
| Otsused | | | | | 5 | 100 % | 1 | 70 % | 7 | 92 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 3 | 62 % | | | 3 | 46 % |
| Maksed | | | | | 2 | 40 % | | | 2 | 29 % |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | 12 | | 11 | | 23 | |
| Otsused | | | | | 11 | 92 % | 2 | 16 % | 13 | 56 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | 11 | 91 % | 2 | 16 % | 13 | 55 % |
| Maksed | | | | | 11 | 89 % | 1 | 11 % | 12 | 52 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | 2 | | 2 | |
| Otsused | | | | | | | 2 | 100 % | 2 | 100 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | 2 | 100 % | 2 | 100 % |
| Maksed | | | | | | | | | | |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Cotonou | Riikide A-assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | 1 | | 1 | |
| Otsused | | | | | | | 1 | 71 % | 1 | 71 % |
| Eraldatud vahendid | | | | | | | 1 | 71 % | 1 | 71 % |
| Maksed | | | | | | | 1 | 52 % | 1 | 52 % |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |

miljonites eurodes

EAF

EAF

8

8

%

%

9

9

%

%

10

10

%

%

11

11

%

%

KOKKU

KOKKU

%

%

(28)

28

(28)

28

(28)

28

(28)

28

(28)

28

Lomé

Lomé

Mitmesugused tulud

Mitmesugused tulud

Assigneeringud

35

35

35

35

Otsused

35

35

100 %

35

35

100 %

Eraldatud vahendid

35

35

100 %

35

35

100 %

Maksed

35

35

100 %

35

35

100 %

Sihtprogrammid kokku

Sihtprogrammid kokku

Assigneeringud

4 986

4 986

Otsused

4 986

100 %

4 986

100 %

Eraldatud vahendid

4 986

100 %

4 986

100 %

Maksed

4 985

100 %

4 985

100 %

Programmiväline abi kokku

Programmiväline abi kokku

Assigneeringud

4 707

4 707

Otsused

4 706

100 %

4 706

100 %

Eraldatud vahendid

4 706

100 %

4 706

100 %

Maksed

4 706

100 %

4 706

100 %

Ümberpaigutused muudest fondidest

Ümberpaigutused muudest fondidest

Assigneeringud

671

671

671

671

Otsused

671

671

100 %

671

671

100 %

Eraldatud vahendid

671

671

100 %

671

671

100 %

Maksed

670

670

100 %

670

670

100 %

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

417

417

8 845

13 113

15 625

38 000

Otsused

417

417

100 %

8 837

100 %

13 009

99 %

12 822

82 %

35 085

92 %

Eraldatud vahendid

417

417

100 %

8 825

100 %

12 663

97 %

9 387

60 %

31 292

82 %

Maksed

417

417

100 %

8 799

99 %

11 712

89 %

4 549

29 %

25 478

67 %

Riikide B-assigneeringud

Riikide B-assigneeringud

Assigneeringud

233

233

1 213

2 015

732

732

4 193

Otsused

233

233

100 %

1 213

100 %

2 010

100 %

707

707

97 %

4 162

99 %

Eraldatud vahendid

231

231

99 %

1 209

100 %

1 990

99 %

704

704

96 %

4 134

99 %

Maksed

231

231

99 %

1 203

99 %

1 952

97 %

607

607

83 %

3 992

95 %

Cotonou

Cotonou

Üleminekurahastu

Üleminekurahastu

Assigneeringud

—

—

Otsused

Eraldatud vahendid

Maksed

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

Assigneeringud

154

154

154

154

Otsused

154

154

100 %

154

154

100 %

Eraldatud vahendid

154

154

100 %

154

154

100 %

Maksed

154

154

100 %

154

154

100 %

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

—

240

240

535

535

1 077

1 853

Otsused

240

240

100 %

510

510

95 %

715

715

66 %

1 464

79 %

Eraldatud vahendid

240

240

100 %

508

508

95 %

658

658

61 %

1 405

76 %

Maksed

240

240

100 %

507

507

95 %

613

613

57 %

1 359

73 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

Assigneeringud

2 942

3 218

3 946

10 106

Otsused

2 940

100 %

3 212

100 %

3 249

82 %

9 401

93 %

Eraldatud vahendid

2 931

100 %

3 151

98 %

2 391

61 %

8 473

84 %

Maksed

2 922

99 %

2 916

91 %

1 843

47 %

7 681

76 %

Piirkondlikud assigneeringud

Piirkondlikud assigneeringud

Assigneeringud

804

804

1 982

6 622

9 408

Otsused

801

801

100 %

1 965

99 %

5 840

88 %

8 605

91 %

Eraldatud vahendid

789

789

98 %

1 855

94 %

4 977

75 %

7 622

81 %

Maksed

773

773

96 %

1 587

80 %

1 561

24 %

3 921

42 %

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

Assigneeringud

105

105

105

105

Otsused

105

105

100 %

105

105

100 %

Eraldatud vahendid

105

105

100 %

105

105

100 %

Maksed

105

105

100 %

105

105

100 %

Lõuna-Sudaani eritoetus

Lõuna-Sudaani eritoetus

Assigneeringud

267

267

267

267

Otsused

266

266

100 %

266

266

100 %

Eraldatud vahendid

253

253

95 %

253

253

95 %

Maksed

200

200

75 %

200

200

75 %

Cotonou

Cotonou

Sudaani eritoetus

Sudaani eritoetus

Assigneeringud

110

110

110

110

Otsused

107

107

97 %

107

107

97 %

Eraldatud vahendid

105

105

95 %

105

105

95 %

Maksed

97

97

88 %

97

97

88 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

Assigneeringud

39

39

39

39

Otsused

24

24

62 %

24

24

62 %

Eraldatud vahendid

24

24

62 %

24

24

62 %

Maksed

24

24

62 %

24

24

62 %

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

187

187

23

23

210

210

Otsused

183

183

98 %

20

20

89 %

203

203

97 %

Eraldatud vahendid

179

179

95 %

20

20

89 %

199

199

95 %

Maksed

143

143

76 %

1

1

5 %

144

144

69 %

Rakenduskulud ja intressitulud

Rakenduskulud ja intressitulud

Assigneeringud

5

5

2

2

7

7

Otsused

5

5

100 %

1

1

70 %

7

7

92 %

Eraldatud vahendid

3

3

62 %

3

3

46 %

Maksed

2

2

40 %

2

2

29 %

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

Assigneeringud

12

12

11

11

23

23

Otsused

11

11

92 %

2

2

16 %

13

13

56 %

Eraldatud vahendid

11

11

91 %

2

2

16 %

13

13

55 %

Maksed

11

11

89 %

1

1

11 %

12

12

52 %

Piirkondlikud assigneeringud

Piirkondlikud assigneeringud

Assigneeringud

2

2

2

2

Otsused

2

2

100 %

2

2

100 %

Eraldatud vahendid

2

2

100 %

2

2

100 %

Maksed

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Cotonou

Cotonou

Riikide A-assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

Assigneeringud

1

1

1

1

Otsused

1

1

71 %

1

1

71 %

Eraldatud vahendid

1

1

71 %

1

1

71 %

Maksed

1

1

52 %

1

1

52 %

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

| | Assigneeringud | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (28) | (28) | (28) | (28) | (28) |
| Cotonou | Riigi reserv | | | | | — | | — | | — | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | | | | | — | | 69 | | 69 | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | | | | | — | | — | | — | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | | | | | — | | 1 320 | | 1 320 | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | | | | | — | | | | — | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | 156 | | 318 | | 475 | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| | | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | KOKKU | % |
| | (28) | (28) | (28) | (28) | (28) |
| Assigneeringud | 10 379 | | 15 390 | | 21 223 | | 29 747 | | 76 739 | |
| Otsused | 10 377 | 100 % | 15 357 | 100 % | 20 905 | 99 % | 23 359 | 79 % | 69 998 | 91 % |
| Eraldatud vahendid | 10 375 | 100 % | 15 305 | 99 % | 20 361 | 96 % | 18 140 | 61 % | 64 182 | 84 % |
| Maksed | 10 375 | 100 % | 15 187 | 99 % | 18 829 | 89 % | 9 175 | 31 % | 53 566 | 70 % |
| KOKKU: Kõik assigneeringud KOKKU | | | | | | | | | | |

Assigneeringud

Assigneeringud

8

8

%

%

9

9

%

%

10

10

%

%

11

11

%

%

KOKKU

KOKKU

%

%

(28)

28

(28)

28

(28)

28

(28)

28

(28)

28

Cotonou

Cotonou

Riigi reserv

—

—

—

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

—

69

69

69

69

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

—

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

—

1 320

1 320

1 320

1 320

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

—

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Mittekasutatav reserv

156

156

318

318

475

475

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

8

8

%

%

9

9

%

%

10

10

%

%

11

11

%

%

KOKKU

KOKKU

%

%

(28)

28

(28)

28

(28)

28

(28)

28

(28)

28

Assigneeringud

10 379

15 390

21 223

29 747

76 739

Otsused

10 377

100 %

15 357

100 %

20 905

99 %

23 359

79 %

69 998

91 %

Eraldatud vahendid

10 375

100 %

15 305

99 %

20 361

96 %

18 140

61 %

64 182

84 %

Maksed

10 375

100 %

15 187

99 %

18 829

89 %

9 175

31 %

53 566

70 %

KOKKU: Kõik assigneeringud KOKKU

KOKKU: Kõik assigneeringud KOKKU

Tabel 2.3

Tabel 2.3

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Kaheksas EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Kaheksas EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| Lomé | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Intressitulu kasutamine | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| VAHESUMMA: MITMESUGUSED TULUD | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Sihtprogrammid kokku | 4 951 | 4 951 | (1) | 100 % | 4 950 | — | 100 % | 4 950 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU | 4 951 | 4 951 | (1) | 100 % | 4 950 | — | 100 % | 4 950 | — | 100 % |
| Pagulastele ettenähtud abi | 100 | 100 | | 100 % | 100 | | 100 % | 100 | | 100 % |
| Hädaabi (Lomé) | 136 | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % | 136 | | 100 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé) | 1 060 | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % | 1 060 | | 100 % |
| Intressitoetused | 69 | 69 | | 100 % | 68 | | 100 % | 68 | | 100 % |
| Riskikapital | 1 012 | 1 012 | (3) | 100 % | 1 012 | | 100 % | 1 012 | | 100 % |
| Stabex | 723 | 723 | — | 100 % | 722 | | 100 % | 722 | | 100 % |
| Struktuuriline kohandus | 1 497 | 1 497 | — | 100 % | 1 497 | | 100 % | 1 497 | | 100 % |
| Sysmin | 101 | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % | 101 | | 100 % |
| VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 4 697 | 4 696 | (3) | 100 % | 4 695 | | 100 % | 4 695 | | 100 % |
| Cotonou | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 417 | 417 | | 100 % | 417 | | 100 % | 417 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 417 | 417 | | 100 % | 417 | | 100 % | 417 | | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 233 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 233 | — | | 231 | — | 99 % | 231 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 233 | 233 | — | 100 % | 231 | — | 99 % | 231 | — | 100 % |
| Intressid ja muud tulud | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | — | | | | | | | | | |
| | AKV RIIGID KOKKU (A) | 10 333 | 10 332 | (4) | 100 % | 10 330 | — | 100 % | 10 329 | — | 100 % |
| Lomé | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Sihtprogrammid kokku | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU | 35 | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % | 35 | | 100 % |
| Intressitoetused | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Riskikapital | 6 | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % | 6 | | 100 % |
| Stabex | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Sysmin | 2 | 2 | | 100 % | 2 | | 100 % | 2 | | 100 % |
| VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU | 10 | 10 | | 100 % | 10 | | 100 % | 10 | | 100 % |
| | ÜMTd KOKKU | 46 | 46 | | 100 % | 46 | | 100 % | 46 | | 100 % |
| KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B) | 10 379 | 10 377 | (4) | 100 % | 10 375 | — | 100 % | 10 375 | — | 100 % |

miljonites eurodes

ASSIGNEERINGUD

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

MAKSED

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

(1)

(1)

(2)

(2)

(2): (1)

(2): (1)

(3)

(3)

(3): (2)

(3): (2)

(4)

(4)

(4): (3)

(4): (3)

Lomé

Lomé

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Intressitulu kasutamine

35

35

35

35

100 %

35

35

100 %

35

35

100 %

VAHESUMMA: MITMESUGUSED TULUD

VAHESUMMA: MITMESUGUSED TULUD

35

35

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

Sihtprogrammid kokku

4 951

4 951

(1)

(1)

100 %

4 950

—

100 %

4 950

—

100 %

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

4 951

4 951

4 951

4 951

(1)

(1)

100 %

100 %

4 950

4 950

—

100 %

100 %

4 950

4 950

—

100 %

100 %

Pagulastele ettenähtud abi

100

100

100

100

100 %

100

100

100 %

100

100

100 %

Hädaabi (Lomé)

136

136

136

136

100 %

136

136

100 %

136

136

100 %

Suurtes võlgades vaesed riigid (Lomé)

1 060

1 060

100 %

1 060

100 %

1 060

100 %

Intressitoetused

69

69

69

69

100 %

68

68

100 %

68

68

100 %

Riskikapital

1 012

1 012

(3)

(3)

100 %

1 012

100 %

1 012

100 %

Stabex

723

723

723

723

—

100 %

722

722

100 %

722

722

100 %

Struktuuriline kohandus

1 497

1 497

—

100 %

1 497

100 %

1 497

100 %

Sysmin

101

101

101

101

100 %

101

101

100 %

101

101

100 %

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

4 697

4 697

4 696

4 696

(3)

(3)

100 %

100 %

4 695

4 695

100 %

100 %

4 695

4 695

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

417

417

417

417

100 %

417

417

100 %

417

417

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

417

417

417

417

100 %

100 %

417

417

100 %

100 %

417

417

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

233

233

Eksporditulude hüvitamine

233

233

—

231

231

—

99 %

231

231

—

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

233

233

233

233

—

100 %

100 %

231

231

—

99 %

99 %

231

231

—

100 %

100 %

Intressid ja muud tulud

—

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

—

AKV RIIGID KOKKU (A)

AKV RIIGID KOKKU (A)

10 333

10 333

10 332

10 332

(4)

(4)

100 %

100 %

10 330

10 330

—

100 %

100 %

10 329

10 329

—

100 %

100 %

Lomé

Lomé

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Sihtprogrammid kokku

35

35

35

35

100 %

35

35

100 %

35

35

100 %

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

VAHESUMMA: SIHTPROGRAMMID KOKKU

35

35

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

35

35

100 %

100 %

Intressitoetused

1

1

1

1

100 %

1

1

100 %

1

1

100 %

Riskikapital

6

6

6

6

100 %

6

6

100 %

6

6

100 %

Stabex

1

1

1

1

100 %

1

1

100 %

1

1

100 %

Sysmin

2

2

2

2

100 %

2

2

100 %

2

2

100 %

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

VAHESUMMA: PROGRAMMIVÄLINE ABI KOKKU

10

10

10

10

100 %

100 %

10

10

100 %

100 %

10

10

100 %

100 %

ÜMTd KOKKU

ÜMTd KOKKU

46

46

46

46

100 %

100 %

46

46

100 %

100 %

46

46

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

10 379

10 379

10 377

10 377

(4)

(4)

100 %

100 %

10 375

10 375

—

100 %

100 %

10 375

10 375

—

100 %

100 %

Tabel 2.4

Tabel 2.4

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Üheksas EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Üheksas EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Lomé | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | 20 | 20 | — | 100 % | 20 | | 100 % | 20 | | 100 % |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 647 | 647 | — | 100 % | 647 | | 100 % | 647 | | 100 % |
| VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST | 668 | 668 | — | 100 % | 668 | | 100 % | 667 | | 100 % |
| Cotonou | AKV RIIGID | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 8 608 | 8 600 | (15) | 100 % | 8 590 | (9) | 100 % | 8 565 | (1) | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 8 608 | 8 600 | (15) | 100 % | 8 590 | (9) | 100 % | 8 565 | (1) | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 1 208 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 148 | — | | 148 | — | 100 % | 148 | | 100 % |
| Hädaabi | | 1 049 | — | | 1 045 | — | 100 % | 1 040 | — | 99 % |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 11 | | | 11 | | 100 % | 11 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 1 208 | 1 208 | — | 100 % | 1 204 | — | 100 % | 1 198 | — | 100 % |
| CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| VAHESUMMA: CDE, CTA ja PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE | 154 | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % | 154 | | 100 % |
| Cotonou | Rakenduskulud | 177 | 177 | (1) | 100 % | 177 | — | 100 % | 177 | | 100 % |
| Intressid ja muud tulud | 63 | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % | 63 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 240 | 239 | (1) | 100 % | 239 | — | 100 % | 239 | | 100 % |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 589 | 2 586 | (9) | 100 % | 2 577 | (7) | 100 % | 2 568 | 1 | 100 % |
| Rahutagamisrahastu | 353 | 353 | — | 100 % | 353 | | 100 % | 353 | | 100 % |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 2 942 | 2 940 | (9) | 100 % | 2 931 | (7) | 100 % | 2 922 | 1 | 100 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 759 | 756 | (7) | 100 % | 745 | (2) | 99 % | 729 | (1) | 98 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 759 | 756 | (7) | 100 % | 745 | (2) | 99 % | 729 | (1) | 98 % |
| Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| VAHESUMMA: KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS | 105 | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % | 105 | | 100 % |
| Lõuna-Sudaani eritoetus | 267 | 266 | — | 100 % | 253 | 35 | 95 % | 200 | 16 | 79 % |
| VAHESUMMA: Lõuna-Sudaani eritoetus | 267 | 266 | — | 100 % | 253 | 35 | 95 % | 200 | 16 | 79 % |
| Sudaani eritoetus | 110 | 107 | (1) | 97 % | 105 | — | 98 % | 97 | 8 | 93 % |
| VAHESUMMA: SUDAANI ERITOETUS | 110 | 107 | (1) | 97 % | 105 | — | 98 % | 97 | 8 | 93 % |
| Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse | 39 | 24 | | 62 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| VAHESUMMA: VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISRAHASTUSSE | 39 | 24 | | 62 % | 24 | | 100 % | 24 | | 100 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID (A) | 15 100 | 15 067 | (33) | 100 % | 15 018 | 17 | 100 % | 14 900 | 23 | 99 % |
| Lomé | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé | — | — | | 100 % | — | | 100 % | — | | 100 % |
| Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé | 3 | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST | 3 | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % | 3 | | 100 % |
| Cotonou | ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 237 | 237 | | 100 % | 235 | | 99 % | 235 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 237 | 237 | | 100 % | 235 | | 99 % | 235 | | 100 % |
| Riikide B-assigneeringud | 4 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 4 | | | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 4 | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % | 4 | | 100 % |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % | 1 | | 100 % |
| Piirkondlikud assigneeringud | 45 | 45 | — | 100 % | 45 | — | 99 % | 45 | — | 100 % |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 45 | 45 | — | 100 % | 45 | — | 99 % | 45 | — | 100 % |
| | KOKKU: ÜMTd | 290 | 290 | — | 100 % | 288 | — | 99 % | 288 | — | 100 % |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B) | 15 390 | 15 357 | (33) | 100 % | 15 305 | 16 | 100 % | 15 187 | 23 | 99 % |

miljonites eurodes

ASSIGNEERINGUD

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

MAKSED

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

(1)

(1)

(2)

(2)

(2): (1)

(2): (1)

(3)

(3)

(3): (2)

(3): (2)

(4)

(4)

(4): (3)

(4): (3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Lomé

Lomé

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

20

20

20

20

—

100 %

20

20

100 %

20

20

100 %

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

647

647

647

647

—

100 %

647

647

100 %

647

647

100 %

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

668

668

668

668

—

100 %

100 %

668

668

100 %

100 %

667

667

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

8 608

8 600

(15)

(15)

100 %

8 590

(9)

(9)

100 %

8 565

(1)

(1)

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

8 608

8 608

8 600

8 600

(15)

(15)

100 %

100 %

8 590

8 590

(9)

(9)

100 %

100 %

8 565

8 565

(1)

(1)

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

1 208

Eksporditulude hüvitamine

148

148

—

148

148

—

100 %

148

148

100 %

Hädaabi

1 049

—

1 045

—

100 %

1 040

—

99 %

Suurtes võlgades vaesed riigid

11

11

11

11

100 %

11

11

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

1 208

1 208

1 208

1 208

—

100 %

100 %

1 204

1 204

—

100 %

100 %

1 198

1 198

—

100 %

100 %

CDE, CTA ja parlamentaarne assamblee

154

154

154

154

100 %

154

154

100 %

154

154

100 %

VAHESUMMA: CDE, CTA ja PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE

VAHESUMMA: CDE, CTA ja PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE

154

154

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

154

154

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

Rakenduskulud

177

177

177

177

(1)

(1)

100 %

177

177

—

100 %

177

177

100 %

Intressid ja muud tulud

63

63

63

63

100 %

63

63

100 %

63

63

100 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

240

240

239

239

(1)

(1)

100 %

100 %

239

239

—

100 %

100 %

239

239

100 %

100 %

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 589

2 586

(9)

(9)

100 %

2 577

(7)

(7)

100 %

2 568

1

1

100 %

Rahutagamisrahastu

353

353

353

353

—

100 %

353

353

100 %

353

353

100 %

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

2 942

2 942

2 940

2 940

(9)

(9)

100 %

100 %

2 931

2 931

(7)

(7)

100 %

100 %

2 922

2 922

1

1

100 %

100 %

Piirkondlikud assigneeringud

759

759

756

756

(7)

(7)

100 %

745

745

(2)

(2)

99 %

729

729

(1)

(1)

98 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

759

759

756

756

(7)

(7)

100 %

100 %

745

745

(2)

(2)

99 %

99 %

729

729

(1)

(1)

98 %

98 %

Kongo Demokraatliku Vabariigi eritoetus

105

105

105

105

100 %

105

105

100 %

105

105

100 %

VAHESUMMA: KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS

VAHESUMMA: KONGO DEMOKRAATLIKU VABARIIGI ERITOETUS

105

105

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

105

105

100 %

100 %

Lõuna-Sudaani eritoetus

267

267

266

266

—

100 %

253

253

35

35

95 %

200

200

16

16

79 %

VAHESUMMA: Lõuna-Sudaani eritoetus

VAHESUMMA: Lõuna-Sudaani eritoetus

267

267

266

266

—

100 %

100 %

253

253

35

35

95 %

95 %

200

200

16

16

79 %

79 %

Sudaani eritoetus

110

110

107

107

(1)

(1)

97 %

105

105

—

98 %

97

97

8

8

93 %

VAHESUMMA: SUDAANI ERITOETUS

VAHESUMMA: SUDAANI ERITOETUS

110

110

107

107

(1)

(1)

97 %

97 %

105

105

—

98 %

98 %

97

97

8

8

93 %

93 %

Vabatahtlikud osamaksud rahutagamisrahastusse

39

39

24

24

62 %

24

24

100 %

24

24

100 %

VAHESUMMA: VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISRAHASTUSSE

VAHESUMMA: VABATAHTLIKUD OSAMAKSUD RAHUTAGAMISRAHASTUSSE

39

39

24

24

62 %

62 %

24

24

100 %

100 %

24

24

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID (A)

KOKKU: AKV RIIGID (A)

15 100

15 100

15 067

15 067

(33)

(33)

100 %

100 %

15 018

15 018

17

17

100 %

100 %

14 900

14 900

23

23

99 %

99 %

Lomé

Lomé

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Ümberpaigutused kuuendast EAFist – Lomé

—

—

100 %

—

100 %

—

100 %

Ümberpaigutused seitsmendast EAFist – Lomé

3

3

3

3

100 %

3

3

100 %

3

3

100 %

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

VAHESUMMA: ÜLEKANDED MUUDEST FONDIDEST

3

3

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

3

3

100 %

100 %

Cotonou

Cotonou

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Riikide A-assigneeringud

237

237

237

237

100 %

235

235

99 %

235

235

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

237

237

237

237

100 %

100 %

235

235

99 %

99 %

235

235

100 %

100 %

Riikide B-assigneeringud

4

4

Hädaabi

4

4

4

4

100 %

4

4

100 %

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

4

4

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

4

4

100 %

100 %

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

1

1

1

1

100 %

1

1

100 %

1

1

100 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1

1

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

1

1

100 %

100 %

Piirkondlikud assigneeringud

45

45

45

45

—

100 %

45

45

—

99 %

45

45

—

100 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

45

45

45

45

—

100 %

100 %

45

45

—

99 %

99 %

45

45

—

100 %

100 %

KOKKU: ÜMTd

KOKKU: ÜMTd

290

290

290

290

—

100 %

100 %

288

288

—

99 %

99 %

288

288

—

100 %

100 %

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (A+B)

15 390

15 390

15 357

15 357

(33)

(33)

100 %

100 %

15 305

15 305

16

16

100 %

100 %

15 187

15 187

23

23

99 %

99 %

Tabel 2.5

Tabel 2.5

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Kümnes EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Kümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 12 922 | 12 820 | (201) | 99 % | 12 482 | 5 | 97 % | 11 568 | 586 | 93 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 12 922 | 12 820 | (201) | 99 % | 12 482 | 5 | 97 % | 11 568 | | 586 |
| Riikide B-assigneeringud | 2 000 | | | | | | | | | |
| Eksporditulude hüvitamine | | 203 | (1) | | 200 | 2 | 99 % | 190 | | 8 |
| Hädaabi | | 840 | (4) | | 831 | (5) | 99 % | 813 | | 23 |
| Suurtes võlgades vaesed riigid | | 49 | — | | 49 | — | 100 % | 49 | | |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 904 | (1) | | 896 | (1) | 99 % | 886 | | 4 |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 2 000 | 1 995 | (6) | 100 % | 1 976 | (4) | 99 % | 1 938 | | 34 |
| Rakenduskulud | 445 | 436 | 4 | 98 % | 436 | 5 | 100 % | 435 | | 6 |
| Intressid ja muud tulud | 85 | 68 | — | 80 % | 67 | — | 98 % | 67 | | — |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 530 | 504 | 4 | 95 % | 503 | 5 | 100 % | 502 | | 6 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 230 | 229 | (3) | 99 % | 229 | (1) | 100 % | 209 | | (2) |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 1 868 | 1 864 | (18) | 100 % | 1 823 | (4) | 98 % | 1 683 | | 73 |
| Rahutagamisrahastu | 1 119 | 1 119 | 105 | 100 % | 1 099 | 227 | 98 % | 1 023 | | 209 |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 3 218 | 3 212 | 85 | 100 % | 3 151 | 221 | 98 % | 2 916 | | 280 |
| AKV RIIGID | Piirkondlikud assigneeringud | 1 942 | 1 926 | (24) | 99 % | 1 818 | (8) | 94 % | 1 555 | | 144 |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 1 942 | 1 926 | (24) | 99 % | 1 818 | (8) | 94 % | 1 555 | | 144 |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 187 | 183 | (1) | 98 % | 179 | — | 97 % | 143 | | 12 |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 187 | 183 | (1) | 98 % | 179 | — | 97 % | 143 | | 12 |
| Rakenduskulud | 5 | 5 | 1 | 100 % | 3 | 1 | 62 % | 2 | | 1 |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 5 | 5 | 1 | 100 % | 3 | 1 | 62 % | 2 | | 1 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 12 | 11 | (1) | 92 % | 10 | — | 99 % | 10 | | — |
| Rahutagamisrahastu | 1 | 1 | | 100 % | 1 | | 99 % | 1 | | |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 12 | 11 | (1) | 92 % | 11 | — | 99 % | 11 | | — |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| A-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIGI RESERV | — | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE SISESTE ASSIGNEERINGUTE RESERV | — | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) | — | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV | — | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV | — | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 131 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 131 | | | | | | | | | |
| Liikmesriikide korrapärased osamaksud | Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| ÜMTd | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 190 | 189 | (2) | 99 % | 182 | 17 | 96 % | 144 | 13 | 79 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 190 | 189 | (2) | 99 % | 182 | 17 | 96 % | 144 | | 13 |
| Riikide B-assigneeringud | 15 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 9 | — | | 8 | — | 99 % | 8 | | — |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 6 | | | 6 | | 100 % | 6 | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 15 | 15 | — | 98 % | 14 | — | 99 % | 14 | | — |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | 5 | 5 | — | 100 % | 5 | — | 98 % | 5 | | — |
| ÜMTd | VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 5 | 5 | — | 100 % | 5 | — | 98 % | 5 | | — |
| Piirkondlikud assigneeringud | 40 | 39 | (1) | 98 % | 37 | (1) | 95 % | 32 | | — |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 40 | 39 | (1) | 98 % | 37 | (1) | 95 % | 32 | | — |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| A-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIGI RESERV | — | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) | — | | | | | | | | | |
| Piirkondlike assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV | — | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 25 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 25 | | | | | | | | | |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 21 223 | 20 905 | (147) | 99 % | 20 361 | 236 | 97 % | 18 829 | 1 076 | 92 % |

miljonites eurodes

ASSIGNEERINGUD

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

MAKSED

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

(1)

(1)

(2)

(2)

(2): (1)

(2): (1)

(3)

(3)

(3): (2)

(3): (2)

(4)

(4)

(4): (3)

(4): (3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

12 922

12 820

(201)

(201)

99 %

12 482

5

5

97 %

11 568

586

586

93 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

12 922

12 922

12 820

12 820

(201)

(201)

99 %

99 %

12 482

12 482

5

5

97 %

97 %

11 568

11 568

586

586

Riikide B-assigneeringud

2 000

Eksporditulude hüvitamine

203

203

(1)

(1)

200

200

2

2

99 %

190

190

8

8

Hädaabi

840

840

(4)

(4)

831

831

(5)

(5)

99 %

813

813

23

23

Suurtes võlgades vaesed riigid

49

49

—

49

49

—

100 %

49

49

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

904

904

(1)

(1)

896

896

(1)

(1)

99 %

886

886

4

4

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

2 000

2 000

1 995

1 995

(6)

(6)

100 %

100 %

1 976

1 976

(4)

(4)

99 %

99 %

1 938

1 938

34

34

Rakenduskulud

445

445

436

436

4

4

98 %

436

436

5

5

100 %

435

435

6

6

Intressid ja muud tulud

85

85

68

68

—

80 %

67

67

—

98 %

67

67

—

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

530

530

504

504

4

4

95 %

95 %

503

503

5

5

100 %

100 %

502

502

6

6

Institutsionaalsed ja toetuskulud

230

230

229

229

(3)

(3)

99 %

229

229

(1)

(1)

100 %

209

209

(2)

(2)

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

1 868

1 864

(18)

(18)

100 %

1 823

(4)

(4)

98 %

1 683

73

73

Rahutagamisrahastu

1 119

1 119

105

105

100 %

1 099

227

227

98 %

1 023

209

209

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

3 218

3 218

3 212

3 212

85

85

100 %

100 %

3 151

3 151

221

221

98 %

98 %

2 916

2 916

280

280

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Piirkondlikud assigneeringud

1 942

1 926

(24)

(24)

99 %

1 818

(8)

(8)

94 %

1 555

144

144

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

1 942

1 942

1 926

1 926

(24)

(24)

99 %

99 %

1 818

1 818

(8)

(8)

94 %

94 %

1 555

1 555

144

144

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

187

187

183

183

(1)

(1)

98 %

179

179

—

97 %

143

143

12

12

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

187

187

183

183

(1)

(1)

98 %

98 %

179

179

—

97 %

97 %

143

143

12

12

Rakenduskulud

5

5

5

5

1

1

100 %

3

3

1

1

62 %

2

2

1

1

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

5

5

5

5

1

1

100 %

100 %

3

3

1

1

62 %

62 %

2

2

1

1

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

12

12

11

11

(1)

(1)

92 %

10

10

—

99 %

10

10

—

Rahutagamisrahastu

1

1

1

1

100 %

1

1

99 %

1

1

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

12

12

11

11

(1)

(1)

92 %

92 %

11

11

—

99 %

99 %

11

11

—

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

A-assigneeringute reserv

—

B-assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

—

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE SISESTE ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE SISESTE ASSIGNEERINGUTE RESERV

—

AKV RIIGID

AKV RIIGID

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

—

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

—

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV

—

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

131

131

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

131

131

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

ÜMTd

ÜMTd

Riikide A-assigneeringud

190

190

189

189

(2)

(2)

99 %

182

182

17

17

96 %

144

144

13

13

79 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

190

190

189

189

(2)

(2)

99 %

99 %

182

182

17

17

96 %

96 %

144

144

13

13

Riikide B-assigneeringud

15

15

Hädaabi

9

9

—

8

8

—

99 %

8

8

—

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

6

6

6

6

100 %

6

6

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

15

15

15

15

—

98 %

98 %

14

14

—

99 %

99 %

14

14

—

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

5

5

5

5

—

100 %

5

5

—

98 %

5

5

—

ÜMTd

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

5

5

5

5

—

100 %

100 %

5

5

—

98 %

98 %

5

5

—

Piirkondlikud assigneeringud

40

40

39

39

(1)

(1)

98 %

37

37

(1)

(1)

95 %

32

32

—

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

40

40

39

39

(1)

(1)

98 %

98 %

37

37

(1)

(1)

95 %

95 %

32

32

—

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

A-assigneeringute reserv

—

B-assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

—

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

—

Piirkondlike assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV

—

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

25

25

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

25

25

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

21 223

21 223

20 905

20 905

(147)

(147)

99 %

99 %

20 361

20 361

236

236

97 %

97 %

18 829

18 829

1 076

1 076

92 %

92 %

Tabel 2.6

Tabel 2.6

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

EAFi KOONDARUANNE SEISUGA 31. DETSEMBER 2018:

ABI LIIK

ABI LIIK

AKV RIIGID + ÜMT – Üheteistkümnes EAF

AKV RIIGID + ÜMT – Üheteistkümnes EAF

| miljonites eurodes |
| --- |
| | ASSIGNEERINGUD | OTSUSED | ERALDATUD VAHENDID | MAKSED |
| KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % | KOGUSUMMA | AASTANE | % |
| (1) | (2) | | (2): (1) | (3) | | (3): (2) | (4) | | (4): (3) |
| AKV RIIGID | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 15 419 | 12 634 | 1 743 | 82 % | 9 202 | 2 346 | 73 % | 4 467 | 1 536 | 49 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 15 419 | 12 634 | 1 743 | 82 % | 9 202 | 2 346 | 73 % | 4 467 | | 1 536 |
| Riikide B-assigneeringud | 717 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 592 | 2 | | 589 | 10 | 99 % | 493 | | 50 |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 109 | | | 109 | — | 100 % | 109 | | 80 |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 717 | 701 | 2 | 98 % | 698 | 10 | 100 % | 601 | | 130 |
| Üleminekurahastu | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU | — | | | | | | | | | |
| Rakenduskulud | 1 053 | 700 | 162 | 67 % | 646 | 157 | 92 % | 603 | | 148 |
| Intressid ja muud tulud | 16 | 10 | — | 59 % | 7 | 1 | 71 % | 6 | | — |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 1 069 | 710 | 162 | 66 % | 653 | 157 | 92 % | 609 | | 148 |
| Institutsionaalsed ja toetuskulud | 246 | 133 | 27 | 54 % | 98 | 7 | 74 % | 85 | | 16 |
| Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud | 2 700 | 2 116 | 871 | 78 % | 1 347 | 537 | 64 % | 899 | | 408 |
| Rahutagamisrahastu | 1 000 | 1 000 | 6 | 100 % | 946 | 61 | 95 % | 859 | | 54 |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 3 946 | 3 249 | 905 | 82 % | 2 391 | 604 | 74 % | 1 843 | | 478 |
| Piirkondlikud assigneeringud | 6 541 | 5 803 | 1 381 | 89 % | 4 940 | 1 426 | 85 % | 1 554 | | 610 |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 6 541 | 5 803 | 1 381 | 89 % | 4 940 | 1 426 | 85 % | 1 554 | | 610 |
| AKV RIIGID | Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 23 | 20 | | 89 % | 20 | — | 100 % | 1 | | 1 |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 23 | 20 | | 89 % | 20 | — | 100 % | 1 | | 1 |
| Rakenduskulud | 2 | 1 | 1 | 70 % | | | | | | |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 2 | 1 | 1 | 70 % | | | | | | |
| Rahutagamisrahastu | 11 | 2 | 1 | 16 % | 2 | 1 | 100 % | 1 | | |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU | 11 | 2 | 1 | 16 % | 2 | 1 | 100 % | 1 | | |
| Piirkondlikud assigneeringud | 2 | 2 | 2 | 100 % | 2 | 2 | 100 % | | | |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 2 | 2 | 2 | 100 % | 2 | 2 | 100 % | | | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| B-assigneeringute reserv | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIGI RESERV | — | | | | | | | | | |
| AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv | 69 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: AKV RIIKIDE SISESTE ASSIGNEERINGUTE RESERV | 69 | | | | | | | | | |
| STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud) | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD) | — | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 1 270 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV | 1 270 | | | | | | | | | |
| AKV RIIGID | Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 311 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 311 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 1 | 1 | | 71 % | 1 | | 100 % | 1 | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 1 | 1 | | 71 % | 1 | | 100 % | 1 | | |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 196 | 183 | 92 | 93 % | 179 | 97 | 98 % | 76 | 50 | 43 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 196 | 183 | 92 | 93 % | 179 | 97 | 98 % | 76 | | 50 |
| Riikide B-assigneeringud | 8 | | | | | | | | | |
| Hädaabi | | 3 | 3 | | 3 | 3 | 100 % | 2 | | 2 |
| Muud eelarvemõjuga majandusvapustused | | 3 | 3 | | 3 | 3 | 100 % | 3 | | 3 |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 8 | 6 | 6 | 75 % | 6 | 6 | 100 % | 5 | | 5 |
| Üleminekurahastu | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU | — | | | | | | | | | |
| Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd) | 9 | 5 | — | 60 % | 5 | 1 | 90 % | 3 | | 1 |
| VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU | 9 | 5 | — | 60 % | 5 | 1 | 90 % | 3 | | 1 |
| ÜMTd | Piirkondlikud assigneeringud | 81 | 37 | 37 | 46 % | 37 | 37 | 99 % | 7 | | 7 |
| VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD | 81 | 37 | 37 | 46 % | 37 | 37 | 99 % | 7 | | 7 |
| Kaasrahastamine | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | — | | | | | | | | | |
| Kasutatavad reservid | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv | 49 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV | 49 | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Mittekasutatav reserv | 7 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV | 7 | | | | | | | | | |
| Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe | | | | | | | | | | |
| Reservid | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | — | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | — | | | | | | | | | |
| ÜMTd | Liikmesriikide korrapärased osamaksud | | | | | | | | | | |
| Assigneeringud | | | | | | | | | | |
| Riikide A-assigneeringud | 10 | 6 | | 60 % | 6 | — | 98 % | 6 | 4 | 98 % |
| VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD | 10 | 6 | | 60 % | 6 | — | 98 % | 6 | | 4 |
| Riikide B-assigneeringud | 7 | | | | | | | | | |
| VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD | 7 | | | | | | | | | |
| | KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B) | 29 747 | 23 359 | 4 332 | 79 % | 18 140 | 4 687 | 78 % | 9 175 | 2 970 | 51 % |

miljonites eurodes

ASSIGNEERINGUD

ASSIGNEERINGUD

OTSUSED

OTSUSED

ERALDATUD VAHENDID

ERALDATUD VAHENDID

MAKSED

MAKSED

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

KOGUSUMMA

KOGUSUMMA

AASTANE

AASTANE

%

%

(1)

(1)

(2)

(2)

(2): (1)

(2): (1)

(3)

(3)

(3): (2)

(3): (2)

(4)

(4)

(4): (3)

(4): (3)

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

15 419

12 634

1 743

82 %

9 202

2 346

73 %

4 467

1 536

49 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

15 419

15 419

12 634

12 634

1 743

1 743

82 %

82 %

9 202

9 202

2 346

2 346

73 %

73 %

4 467

4 467

1 536

1 536

Riikide B-assigneeringud

717

717

Hädaabi

592

592

2

2

589

589

10

10

99 %

493

493

50

50

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

109

109

109

109

—

100 %

109

109

80

80

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

717

717

701

701

2

2

98 %

98 %

698

698

10

10

100 %

100 %

601

601

130

130

Üleminekurahastu

—

VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU

VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU

—

Rakenduskulud

1 053

700

700

162

162

67 %

646

646

157

157

92 %

603

603

148

148

Intressid ja muud tulud

16

16

10

10

—

59 %

7

7

1

1

71 %

6

6

—

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

1 069

1 069

710

710

162

162

66 %

66 %

653

653

157

157

92 %

92 %

609

609

148

148

Institutsionaalsed ja toetuskulud

246

246

133

133

27

27

54 %

98

98

7

7

74 %

85

85

16

16

Muud AKV riikide vahelise koostöö assigneeringud

2 700

2 116

871

871

78 %

1 347

537

537

64 %

899

899

408

408

Rahutagamisrahastu

1 000

1 000

6

6

100 %

946

946

61

61

95 %

859

859

54

54

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

3 946

3 946

3 249

3 249

905

905

82 %

82 %

2 391

2 391

604

604

74 %

74 %

1 843

1 843

478

478

Piirkondlikud assigneeringud

6 541

5 803

1 381

89 %

4 940

1 426

85 %

1 554

610

610

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

6 541

6 541

5 803

5 803

1 381

1 381

89 %

89 %

4 940

4 940

1 426

1 426

85 %

85 %

1 554

1 554

610

610

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

23

23

20

20

89 %

20

20

—

100 %

1

1

1

1

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

23

23

20

20

89 %

89 %

20

20

—

100 %

100 %

1

1

1

1

Rakenduskulud

2

2

1

1

1

1

70 %

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

2

2

1

1

1

1

70 %

70 %

Rahutagamisrahastu

11

11

2

2

1

1

16 %

2

2

1

1

100 %

1

1

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE VAHELISE KOOSTÖÖ ASSIGNEERINGUD KOKKU

11

11

2

2

1

1

16 %

16 %

2

2

1

1

100 %

100 %

1

1

Piirkondlikud assigneeringud

2

2

2

2

2

2

100 %

2

2

2

2

100 %

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

2

2

2

2

2

2

100 %

100 %

2

2

2

2

100 %

100 %

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

B-assigneeringute reserv

—

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

VAHESUMMA: RIIGI RESERV

—

AKV riikide vahelise koostöö assigneeringute reserv

69

69

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE SISESTE ASSIGNEERINGUTE RESERV

VAHESUMMA: AKV RIIKIDE SISESTE ASSIGNEERINGUTE RESERV

69

69

STABEXi riiklike assigneeringute reserv (A-assigneeringud)

—

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

VAHESUMMA: STABEXi RIIKLIKE ASSIGNEERINGUTE RESERV (A-ASSIGNEERINGUD)

—

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

1 270

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

1 270

1 270

AKV RIIGID

AKV RIIGID

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

311

311

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

311

311

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Reservid

Reservid

Riikide A-assigneeringud

1

1

1

1

71 %

1

1

100 %

1

1

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

1

1

1

1

71 %

71 %

1

1

100 %

100 %

1

1

ÜMTd

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

196

196

183

183

92

92

93 %

179

179

97

97

98 %

76

76

50

50

43 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

196

196

183

183

92

92

93 %

93 %

179

179

97

97

98 %

98 %

76

76

50

50

Riikide B-assigneeringud

8

8

Hädaabi

3

3

3

3

3

3

3

3

100 %

2

2

2

2

Muud eelarvemõjuga majandusvapustused

3

3

3

3

3

3

3

3

100 %

3

3

3

3

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

8

8

6

6

6

6

75 %

75 %

6

6

6

6

100 %

100 %

5

5

5

5

Üleminekurahastu

—

VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU

VAHESUMMA: ÜLEMINEKURAHASTU

—

Teadusuuringud / tehniline abi (ÜMTd)

9

9

5

5

—

60 %

5

5

1

1

90 %

3

3

1

1

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

VAHESUMMA: RAKENDUSKULUD JA INTRESSITULUD KOKKU

9

9

5

5

—

60 %

60 %

5

5

1

1

90 %

90 %

3

3

1

1

ÜMTd

Piirkondlikud assigneeringud

81

81

37

37

37

37

46 %

37

37

37

37

99 %

7

7

7

7

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: PIIRKONDLIKUD ASSIGNEERINGUD

81

81

37

37

37

37

46 %

46 %

37

37

37

37

99 %

99 %

7

7

7

7

Kaasrahastamine

Kaasrahastamine

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

—

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

—

Kasutatavad reservid

Kasutatavad reservid

Reservid

Reservid

Riiklike/piirkondlike sihtprogrammide reserv

49

49

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

VAHESUMMA: RIIKLIKE/PIIRKONDLIKE SIHTPROGRAMMIDE RESERV

49

49

Mittekasutatav reserv

Mittekasutatav reserv

Reservid

Reservid

Mittekasutatav reserv

7

7

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

VAHESUMMA: MITTEKASUTATAV RESERV

7

7

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Komisjonisisene teenustaseme kokkulepe

Reservid

Reservid

Riikide A-assigneeringud

—

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

—

ÜMTd

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Liikmesriikide korrapärased osamaksud

Assigneeringud

Assigneeringud

Riikide A-assigneeringud

10

10

6

6

60 %

6

6

—

98 %

6

6

4

4

98 %

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE A-ASSIGNEERINGUD

10

10

6

6

60 %

60 %

6

6

—

98 %

98 %

6

6

4

4

Riikide B-assigneeringud

7

7

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

VAHESUMMA: RIIKIDE B-ASSIGNEERINGUD

7

7

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

KOKKU: AKV RIIGID + ÜMT (sh RESERVID) (A+B)

29 747

29 747

23 359

23 359

4 332

4 332

79 %

79 %

18 140

18 140

4 687

4 687

78 %

78 %

9 175

9 175

2 970

2 970

51 %

51 %

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA HALLATAVATE VAHENDITE RAKENDAMISE AASTAARUANNE

| EUROOPA INVESTEERIMISPANK | CA/521/19


  14. märts 2019 |
| --- | --- |
| | Dokument 19/092 |
| DIREKTORITE NÕUKOGU |
| INVESTEERIMISRAHASTU


  RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE


  SEISUGA 31. DETSEMBER 2018 |
| — | Finantsseisundi aruanne |

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

CA/521/19

CA/521/19

14. märts 2019

Dokument 19/092

Dokument 19/092

DIREKTORITE NÕUKOGU

DIREKTORITE NÕUKOGU

INVESTEERIMISRAHASTU

INVESTEERIMISRAHASTU

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2018

SEISUGA 31. DETSEMBER 2018

—

Finantsseisundi aruanne

| — | Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne |
| --- | --- |

—

Kasumi- ja muu koondkasumi aruanne

| — | Omakapitali muutuste aruanne |
| --- | --- |

—

Omakapitali muutuste aruanne

| — | Rahavoogude aruanne |
| --- | --- |

—

Rahavoogude aruanne

| — | Raamatupidamise aastaaruande lisad |
| --- | --- |

—

Raamatupidamise aastaaruande lisad

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

FINANTSSEISUNDI ARUANNE

SEISUGA 31. DETSEMBER 2018

SEISUGA 31. DETSEMBER 2018

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisad | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| VARAD | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 5 | 573 708 | 549 101 |
| Nõuded rahastajate vastu | 9/17 | 100 000 | 150 000 |
| Likviidsed finantsvarad | 10 | 335 140 | 144 382 |
| Finantstuletisinstrumendid | 6 | 9 873 | 12 521 |
| Laenud ja ettemaksed | 7 | 1 540 991 | 1 666 725 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 8 | 567 292 | 497 539 |
| Muud varad | 11 | 171 | 4 385 |
| Varad kokku | | 3 127 175 | 3 024 653 |
| KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| KOHUSTUSED | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | 6 | 8 493 | 1 153 |
| Edasilükkunud tulud | 12 | 33 764 | 25 802 |
| Antud tagatiste eraldised | 13 | 793 | 484 |
| Laenuandmiskohustuste eraldised | 14 | 23 822 | — |
| Võlad kolmandatele isikutele | 15 | 143 813 | 157 285 |
| Muud kohustused | 16 | 2 493 | 2 462 |
| Kohustused kokku | | 213 178 | 187 186 |
| RAHASTU OMAKAPITAL | | | |
| Rahastu liikmesriikidelt sisse nõutud osamaks | 17 | 2 697 000 | 2 517 000 |
| Õiglase väärtuse reserv (IAS 39) | | — | 125 816 |
| Jaotamata kasum | | 216 997 | 194 651 |
| Rahastu omakapital kokku | | 2 913 997 | 2 837 467 |
| Kohustused ja rahastu omakapital kokku | | 3 127 175 | 3 024 653 |

tuhandetes eurodes

Lisad

31.12.2018.

31.12.2017.

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

5

5

573 708

549 101

Nõuded rahastajate vastu

9/17

100 000

150 000

Likviidsed finantsvarad

10

10

335 140

144 382

Finantstuletisinstrumendid

6

6

9 873

12 521

Laenud ja ettemaksed

7

7

1 540 991

1 666 725

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

8

8

567 292

497 539

Muud varad

11

11

171

171

4 385

Varad kokku

Varad kokku

3 127 175

3 127 175

3 024 653

3 024 653

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTUSED JA RAHASTU OMAKAPITAL

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

Finantstuletisinstrumendid

6

6

8 493

1 153

Edasilükkunud tulud

12

12

33 764

25 802

Antud tagatiste eraldised

13

13

793

793

484

484

Laenuandmiskohustuste eraldised

14

14

23 822

—

Võlad kolmandatele isikutele

15

15

143 813

157 285

Muud kohustused

16

16

2 493

2 462

Kohustused kokku

Kohustused kokku

213 178

213 178

187 186

187 186

RAHASTU OMAKAPITAL

RAHASTU OMAKAPITAL

Rahastu liikmesriikidelt sisse nõutud osamaks

17

17

2 697 000

2 517 000

Õiglase väärtuse reserv (IAS 39)

—

125 816

Jaotamata kasum

216 997

194 651

Rahastu omakapital kokku

Rahastu omakapital kokku

2 913 997

2 913 997

2 837 467

2 837 467

Kohustused ja rahastu omakapital kokku

Kohustused ja rahastu omakapital kokku

3 127 175

3 127 175

3 024 653

3 024 653

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

KASUMI- JA MUU KOONDKASUMI ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2018 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2018 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2018. | Alates 1.1.2017. |
| kuni 31.12.2018. | kuni 31.12.2017. |
| Intressid ja samalaadsed tulud | 19 | 96 730 | 101 406 |
| Intressid ja samalaadsed kulud | 19 | —2 539 | —2 671 |
| Intressid ja samalaadsed tulud (neto) | | 94 191 | 98 735 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest | 20 | 284 | 210 |
| Kulud teenus- ja vahendustasudest | 20 | -106 | -60 |
| Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto) | | 178 | 150 |
| Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | —9 987 | 29 637 |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt (2017 aasta müügivalmis vara) | 21 | —10 179 | 2 711 |
| Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande) | 21 | -702 | — |
| Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum | | —32 436 | —38 165 |
| Netotulu finantstehingutest | | —53 304 | —5 817 |
| Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 7 | —22 771 | —10 721 |
| Tagatiste eraldiste muutus | 13 | -485 | -65 |
| Laenuandmiskohustuste eraldiste muutumine | 14 | —19 612 | — |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus (IAS 39) | 8 | — | —22 024 |
| Üldhalduskulud | 22 | —47 799 | —45 105 |
| Majandusaasta (kahjum)/kasum | | —49 602 | 15 153 |
| Muu koondkasum | | | |
| Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse: | | | |
| Müügivalmis finantsvarad – õiglase väärtuse reserv (IAS 39) | 8 | | |
| 1 Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus | | — | —31 034 |
| 2 Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma | | — | 13 966 |
| Müügivalmis finantsvarad kokku | | — | —17 068 |
| Muu koond(kahjum) kokku | | — | —17 068 |
| Majandusaasta koond(kahjum) kokku | | —49 602 | —1 915 |
| (1) 31. detsembril 2018 lõppenud majandusaasta puhul hõlmavad intressid ja samalaadsed tulud 96,7 miljonit eurot, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt amortiseeritud väärtuses hoitavatelt varadelt |

tuhandetes eurodes

Lisad

Lisad

Alates 1.1.2018.

Alates 1.1.2017.

kuni 31.12.2018.

kuni 31.12.2017.

Intressid ja samalaadsed tulud

19

19

96 730

101 406

Intressid ja samalaadsed kulud

19

19

—2 539

—2 671

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

Intressid ja samalaadsed tulud (neto)

94 191

94 191

98 735

98 735

Tulud teenus- ja vahendustasudest

20

20

284

284

210

210

Kulud teenus- ja vahendustasudest

20

20

-106

-60

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

Tulud teenus- ja vahendustasudest (neto)

178

178

150

150

Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

—9 987

29 637

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt (2017 aasta müügivalmis vara)

21

21

—10 179

2 711

Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

21

21

-702

—

Valuutakursside muutustest tulenev netokahjum

—32 436

—38 165

Netotulu finantstehingutest

Netotulu finantstehingutest

—53 304

—53 304

—5 817

—5 817

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

7

7

—22 771

—10 721

Tagatiste eraldiste muutus

13

13

-485

-65

Laenuandmiskohustuste eraldiste muutumine

14

14

—19 612

—

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus (IAS 39)

8

8

—

—22 024

Üldhalduskulud

22

22

—47 799

—45 105

Majandusaasta (kahjum)/kasum

Majandusaasta (kahjum)/kasum

—49 602

—49 602

15 153

15 153

Muu koondkasum

Muu koondkasum

Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse:

Kirjed, mis on ümber liigitatud või mida võib ümber liigitada kasumisse või kahjumisse:

Müügivalmis finantsvarad – õiglase väärtuse reserv (IAS 39)

8

8

1 Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

—

—31 034

2 Koondkasumiaruandesse üle kantud netosumma

—

13 966

Müügivalmis finantsvarad kokku

Müügivalmis finantsvarad kokku

—

—

—17 068

—17 068

Muu koond(kahjum) kokku

Muu koond(kahjum) kokku

—

—

—17 068

—17 068

Majandusaasta koond(kahjum) kokku

Majandusaasta koond(kahjum) kokku

—49 602

—49 602

—1 915

—1 915

(1) 31. detsembril 2018 lõppenud majandusaasta puhul hõlmavad intressid ja samalaadsed tulud 96,7 miljonit eurot, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt amortiseeritud väärtuses hoitavatelt varadelt

1

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

OMAKAPITALI MUUTUSTE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2018 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2018 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | | Sissenõutud osamaksud | Õiglase väärtuse reserv
   (*2) | Jaotamata kasum
   (*2) | Kokku |
| Seisuga 1. jaanuar 2018 | Lisad | 2 517 000 | — | 266 599 | 2 783 599 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 17 | 180 000 | — | — | 180 000 |
| Majandusaasta kahjum 2018 aastal | | — | — | —49 602 | —49 602 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 180 000 | — | —49 602 | 130 398 |
| Seisuga 31. detsember 2018 | | 2 697 000 | — | 216 997 | 2 913 997 |
| | | | | | |
| | | Sissenõutud osamaksud | Õiglase väärtuse reserv | Jaotamata kasum | Kokku |
| Seisuga 1. jaanuar 2017 | | 2 377 000 | 142 884 | 179 498 | 2 699 382 |
| Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud | 17 | 140 000 | — | — | 140 000 |
| Majandusaasta kasum 2017 aastal | | — | — | 15 153 | 15 153 |
| Majandusaasta muu koondkasum kokku (*2) | | — | —17 068 | — | —17 068 |
| Rahastu omakapitali muutused | | 140 000 | —17 068 | 15 153 | 138 085 |
| Seisuga 31. detsember 2017 | | 2 517 000 | 125 816 | 194 651 | 2 837 467 |

tuhandetes eurodes

Sissenõutud osamaksud

Sissenõutud osamaksud

Õiglase väärtuse reserv
   (*2)

Õiglase väärtuse reserv

*2

Jaotamata kasum
   (*2)

Jaotamata kasum

*2

Kokku

Kokku

Seisuga 1. jaanuar 2018

Seisuga 1. jaanuar 2018

Lisad

Lisad

2 517 000

2 517 000

—

—

266 599

266 599

2 783 599

2 783 599

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

17

17

180 000

—

—

180 000

Majandusaasta kahjum 2018 aastal

—

—

—49 602

—49 602

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

180 000

180 000

—

—

—49 602

—49 602

130 398

130 398

Seisuga 31. detsember 2018

Seisuga 31. detsember 2018

2 697 000

2 697 000

—

—

216 997

216 997

2 913 997

2 913 997

Sissenõutud osamaksud

Sissenõutud osamaksud

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

Jaotamata kasum

Jaotamata kasum

Kokku

Kokku

Seisuga 1. jaanuar 2017

Seisuga 1. jaanuar 2017

2 377 000

2 377 000

142 884

142 884

179 498

179 498

2 699 382

2 699 382

Majandusaasta jooksul sissenõutud liikmesriikide osamaksud

17

17

140 000

—

—

140 000

Majandusaasta kasum 2017 aastal

—

—

15 153

15 153

Majandusaasta muu koondkasum kokku (*2)

*2

—

—17 068

—

—17 068

Rahastu omakapitali muutused

Rahastu omakapitali muutused

140 000

140 000

—17 068

—17 068

15 153

15 153

138 085

138 085

Seisuga 31. detsember 2017

Seisuga 31. detsember 2017

2 517 000

2 517 000

125 816

125 816

194 651

194 651

2 837 467

2 837 467

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

31. DETSEMBRIL 2018 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

31. DETSEMBRIL 2018 LÕPPENUD MAJANDUSAASTA KOHTA

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Lisad | Alates 1.1.2018. kuni 31.12.2018. | Alates 1.1.2017. kuni 31.12.2017. |
| PÕHITEGEVUS | | | |
| Majandusaasta (kahjum)/kasum | | —49 602 | 15 153 |
| Korrigeerimised: | | | |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus (IAS 39) | 8 | — | 22 024 |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | | 20 665 | — |
| Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist | 7 | 22 771 | 10 721 |
| Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande) | | 702 | — |
| Laenudelt ja ettemaksetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 7 | —1 833 | —1 198 |
| Antud tagatiste eraldiste netomuutus | 13 | 309 | -141 |
| Laenuandmiskohustuste eraldiste netomuutus | | 19 666 | — |
| Likviidsetelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus | 10 | —1 645 | -398 |
| Edasilükkunud tulude muutus | | 7 962 | -481 |
| Vahetuskursi muutuste mõju laenudele | 7 | —44 927 | 168 304 |
| Vahetuskursi muutuste mõju aktsiatele ja muudele muutuvtuluga väärtpaberitele | | —17 300 | —1 655 |
| Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale | | 2 561 | —6 473 |
| Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist | | —40 671 | 205 856 |
| Laenude väljamaksed | 7 | —259 214 | —368 662 |
| Laenude tagastamine | 7 | 354 855 | 253 486 |
| Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus | 5 | -178 | 63 |
| Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine | | 9 987 | —29 637 |
| Likviidsed finantsvarad (vähenemine) | 10 | -2 219 062 | -1 084 149 |
| Likviidsed finantsvarad lõpptähtaegade kaupa | 10 | 2 026 659 | 1 109 563 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid (vähenemine) | 8 | —95 434 | —62 660 |
| Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite tagasimaksmine/müük | | 32 802 | 44 568 |
| Muude varade (suurenemine) | | —4 214 | —4 040 |
| Muude kohustuste (vähenemine)/suurenemine | | 31 | -84 |
| Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine | | 2 168 | 2 202 |
| Põhitegevuses kasutatud või sellest tulenevad netorahavood | | —192 271 | 66 506 |
| FINANTSEERIMISTEGEVUS | | | |
| Liikmesriikidelt saadud osamaksud | 17 | 230 000 | 76 395 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad | | 20 000 | 60 000 |
| Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad | | —35 641 | —21 026 |
| Rahavood finantseerimistegevusest (neto) | | 214 359 | 115 369 |
| Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto) | | 22 088 | 181 875 |
| Rahavoogude koondaruanne: | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta alguse seisuga | | 549 169 | 360 821 |
| Netorahavood: | | | |
| Põhitegevusest | | —192 271 | 66 506 |
| Finantseerimistegevusest | | 214 359 | 115 369 |
| Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele | | 2 561 | 6 473 |
| Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta lõpu seisuga | | 573 818 | 549 169 |
| Raha ja raha ekvivalendid jagunevad: | | | |
| Sularaha | 5 | 51 936 | 166 445 |
| Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta) | 5 | 521 882 | 367 721 |
| Kommertsväärtpaberid | 5 | — | 15 003 |
| | | 573 818 | 549 169 |

tuhandetes eurodes

Lisad

Alates 1.1.2018. kuni 31.12.2018.

Alates 1.1.2017. kuni 31.12.2017.

PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Majandusaasta (kahjum)/kasum

—49 602

15 153

Korrigeerimised:

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langus (IAS 39)

8

8

—

22 024

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

20 665

—

Laenude ja ettemaksete väärtuse languse muutus pärast tühistamiste mahaarvamist

7

7

22 771

10 721

Netotulu laenudelt ja ettemaksetelt (mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande)

702

702

—

Laenudelt ja ettemaksetelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

7

7

—1 833

—1 198

Antud tagatiste eraldiste netomuutus

13

13

309

309

-141

Laenuandmiskohustuste eraldiste netomuutus

19 666

—

Likviidsetelt finantsvaradelt kogunenud intressitulu ja amortiseeritud väärtuse muutus

10

10

—1 645

-398

Edasilükkunud tulude muutus

7 962

-481

Vahetuskursi muutuste mõju laenudele

7

7

—44 927

168 304

Vahetuskursi muutuste mõju aktsiatele ja muudele muutuvtuluga väärtpaberitele

—17 300

—1 655

Vahetuskursi muutuste mõju hoitavale rahale

2 561

—6 473

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist

Kahjum põhitegevusest enne põhitegevusega seotud varades ja kohustustes toimunud muutuste arvestamist

—40 671

—40 671

205 856

205 856

Laenude väljamaksed

7

7

—259 214

—368 662

Laenude tagastamine

7

7

354 855

253 486

Rahalt ja raha ekvivalentidelt kogunenud intressitulu muutus

5

5

-178

63

63

Tuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine

9 987

—29 637

Likviidsed finantsvarad (vähenemine)

10

10

-2 219 062

-1 084 149

Likviidsed finantsvarad lõpptähtaegade kaupa

10

10

2 026 659

1 109 563

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid (vähenemine)

8

8

—95 434

—62 660

Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite tagasimaksmine/müük

32 802

44 568

Muude varade (suurenemine)

—4 214

—4 040

Muude kohustuste (vähenemine)/suurenemine

31

31

-84

Euroopa Investeerimispangale tasutavate summade suurenemine

2 168

2 202

Põhitegevuses kasutatud või sellest tulenevad netorahavood

Põhitegevuses kasutatud või sellest tulenevad netorahavood

—192 271

—192 271

66 506

66 506

FINANTSEERIMISTEGEVUS

FINANTSEERIMISTEGEVUS

Liikmesriikidelt saadud osamaksud

17

17

230 000

76 395

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikidelt saadud summad

20 000

60 000

Seoses intressitoetuste ja tehnilise abiga liikmesriikide eest makstud summad

—35 641

—21 026

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

Rahavood finantseerimistegevusest (neto)

214 359

214 359

115 369

115 369

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

Raha ja raha ekvivalentide suurenemine (neto)

22 088

22 088

181 875

181 875

Rahavoogude koondaruanne:

Rahavoogude koondaruanne:

Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta alguse seisuga

Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta alguse seisuga

549 169

549 169

360 821

360 821

Netorahavood:

Põhitegevusest

—192 271

66 506

Finantseerimistegevusest

214 359

115 369

Vahetuskursi muutuste mõju rahale ja raha ekvivalentidele

2 561

6 473

Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta lõpu seisuga

Raha ja raha ekvivalendid majandusaasta lõpu seisuga

573 818

573 818

549 169

549 169

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

Sularaha

5

5

51 936

166 445

Tähtajalised hoiused (kogunenud intressideta)

5

5

521 882

367 721

Kommertsväärtpaberid

5

5

—

15 003

573 818

573 818

549 169

549 169

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2018 aasta seisuga

Raamatupidamise aastaaruande lisad 31. detsembri 2018 aasta seisuga

1   Üldine teave

Üldine teave

Investeerimisrahastu (edaspidi „rahastu“) on loodud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide (edaspidi „AKV riigid“) rühma ja Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahelist koostööd ja arenguabi käsitleva Cotonou lepingu (edaspidi „leping“) raames, mis sõlmiti 23. juunil 2000 ning vaadati läbi 25. juunil 2005 ja 22. juunil 2010

Rahastu ei ole juriidiline isik Euroopa Investeerimispank (edaspidi „EIP“ ja „pank“) haldab liikmesriikide („rahastajad“) nimel osamaksusid vastavalt lepingu tingimustele ja korraldab rahastu tegevust

Lepingu kohane rahastamine toimub ELi liikmesriikide eelarvetest Rahastu rahastamiseks ja intressitoetuste maksmiseks vajaliku toetuse summad saadakse ELi liikmesriikide osamaksudest mitmeaastase finantsraamistiku raames (esimene finantsprotokoll aastateks 2000–2007 (edaspidi „üheksas Euroopa Arengufond (EAF)“), teine finantsprotokoll aastateks 2008–2013 (edaspidi „kümnes EAF“), ja kolmas finantsprotokoll aastateks 2014–2020 (edaspidi „üheteistkümnes EAF“)) EIP-le on tehtud ülesandeks järgneva haldamine:

| — | rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on %3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd); |
| --- | --- |

—

rahastu, s.o riske kandev uuenev fond, mille eesmärk on erasektori investeeringute edendamine AKV riikides ning mille maht on %3 685,5 miljonit eurot, millest 48,5 miljonit eurot on eraldatud ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMTd);

| — | intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks |
| --- | --- |

—

intressitoetuste rahastamiseks ettenähtud toetused AKV riikidele summas kuni 1 220,85 miljonit eurot ja ÜMTdele kuni 8,5 miljonit eurot Neid toetusi saab kuni 15 % ulatuses kasutada projektidega seonduva tehnilise abi rahastamiseks

Käesolev raamatupidamise aastaaruanne hõlmab ajavahemikku 1 jaanuarist kuni 31. detsembrini 2018

EIP halduskomitee ettepanekul kiitis EIP direktorite nõukogu 14. märtsil 2019 raamatupidamise aastaaruande heaks ja andis loa esitada see EIP juhatajate nõukogule, et viimane saaks selle 26. aprilliks 2019 heaks kiita

2   Peamised arvestuspõhimõtted

Peamised arvestuspõhimõtted

2.1   
  Koostamise alus - nõuetele vastavuse kinnitus

Koostamise alus - nõuetele vastavuse kinnitus

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas Euroopa Liidu vastuvõetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega (IFRS)

2.2   
  Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud

Raamatupidamise aastaaruande koostamisel tuleb anda raamatupidamislikke hinnanguid Samal ajal peab EIP juhtkond rahastu raamatupidamispõhimõtete kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest Avalikustada tuleb valdkonnad, milles tehtavate otsuste puhul kasutatakse oma äranägemist laiemas ulatuses või mis on keerukamad, ning valdkonnad, millega seotud eeldustel ja hinnangutel on raamatupidamise aastaaruandele oluline mõju

Otsuseid ja hinnanguid on kõige enam kasutatud järgnevates valdkondades:

—   Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Aktiivsetel turgudel kaubeldavate finantsvarade ja -kohustiste õiglane väärtus põhineb noteeritud turuhinnal või maaklerite hinnanoteeringutel Kui õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid Hinnangud liigitatakse vastavalt nende tasemele õiglase väärtuse hierarhias, mis sõltub hindamismeetodis kasutatud sisenditest Hindamismeetodid on avaldatud ja neid on kirjeldatud lisade punktides 2.4.2 ja 4

—   Laenude ja ettemaksete väärtuse langusest tulenev kahjum

Laenude ja ettemaksete väärtuse langusest tulenev kahjum

Oodatava krediidikahju mõõtmiseks tuleb juhtkonnal teha olulisi otsuseid, eelkõige hinnata väärtuse langusest tuleneva kahjumi kindlaksmääramisel, kui oluliselt on suurenenud krediidirisk alates esmasest kajastamisest, võtta arvesse tulevikku suunatud teavet ning prognoosida tulevaste rahavoogude suurust ja ajastust ning tagatise väärtust Nende prognooside aluseks on hulk tegureid, mille muutumine võib oluliselt muuta kajastatava krediidikahju allahindluse ajastust ja summat (lisade punkt 2.4.2)

—   Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtuse hindamine

Noteerimata omakapitaliinvesteeringute väärtust hinnatakse tavaliselt ühel järgnevatest alustest:

| — | hiljutised ametlikud turutehingud; |
| --- | --- |

—

hiljutised ametlikud turutehingud;

| — | põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus; |
| --- | --- |

—

põhimõtteliselt samasuguse muu instrumendi jooksev õiglane väärtus;

| — | oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul; |
| --- | --- |

—

oodatavad rahavood diskonteerituna jooksvate määrade alusel, mida kohaldatakse sarnaste tingimuste ja riskinäitajatega instrumentide puhul;

| — | korrigeeritud netovarade meetod või |
| --- | --- |

—

korrigeeritud netovarade meetod või

| — | muud hindamismudelid |
| --- | --- |

—

muud hindamismudelid

Rahavoogude ja diskonteerimisel kasutatavate tegurite kindlaksmääramine noteerimata omakapitaliinvesteeringute puhul nõuab olulisi hinnanguid Rahastu kohandab hindamismeetodeid perioodiliselt ja testib nende asjakohasust, kasutades selleks kas sama instrumendiga tehtud turutehingute jälgitavaid jooksvaid hindasid või muid jälgitavaid turuandmeid

—   Müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse langus (kuni 1. jaanuarini 2018)

Müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse langus (kuni 1. jaanuarini 2018)

Rahastu loeb müügivalmis omakapitaliinvesteeringute väärtuse langenuks, kui nende õiglane väärtus on langenud oluliselt või pikaajaliselt alla soetusmaksumuse või kui väärtuse languse kohta leidub muid objektiivseid tõendeid Seda, mis on „oluline“ või „pikaajaline“, tuleb kaaluda Rahastu puhul on „oluline“ tavaliselt 30 % või enam ja „pikaajaline“ pikem kui 12 kuud Lisaks hinnatakse rahastu puhul muid tegureid, sealhulgas noteeritud omakapitaliinvesteeringute aktsiahinna tavapärast volatiilsust ning tulevasi rahavooge ja noteerimata omakapitaliinvesteeringute diskonteerimisel kasutatavaid tegureid

—   Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu osalusega üksuste konsolideerimine

Rahastu tegi olulise otsuse, et ükski üksustest, milles tal on osalus, ei ole tema kontrolli all See on tingitud sellest, et kõikides sellistes üksustes kuulub vastutus haldamise, tegevuse juhtimise ja partnerlusasjade eest täisosanikule, fondijuhile või haldusnõukogule, kellel on õigus ja pädevus teha kõik vajalikud toimingud partnerluse ülesannete ja eesmärkide täitmiseks kooskõlas investeerimis- ja tegevuspõhimõtetega

2.3   
  Muutused arvestuspõhimõtetes

Muutused arvestuspõhimõtetes

Kui järgmised muudatused kõrvale jätta, siis on rahastu kõigi käesoleva raamatupidamise aastaaruandega hõlmatud arvestusperioodide suhtes järjepidevalt kohaldanud lisade punktis 2.4 kirjeldatud arvestuspõhimõtteid Rahastu võttis aasta jooksul vastu järgmised standardimuudatused ja uued standardid

Kasutuselevõetud standardid

Kasutuselevõetud standardid

IFRS 9 „Finantsinstrumendid“

IFRS 9 „Finantsinstrumendid“

Rahastu võttis alates 1. jaanuarist 2018 kasutusele standardi IFRS 9, mille Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu avaldas 2014 aasta juulis Selle tulemusel muudeti arvestusmeetodeid ja korrigeeriti varem raamatupidamise aastaaruannetes kajastatud summasid Täpsemad andmed on esitatud lisa punktis 2.5

Kooskõlas IFRS 9 üleminekusätetega otsustas rahastu jätta võrdlusperioodide andmed muutmata IFRS 9 vastuvõtmisest tulenevad finantsvarade ja -kohustiste bilansilise maksumuse korrektsioonid kajastati reservfondis ja õiglase väärtuse reservis 1. jaanuari 2018 aasta seisuga Seega ei vasta 2017 aasta teave, mis esitati selle ajani kohaldava standardi alusel, IFRS 9 nõuetele ega ole seepärast võrreldav 2018 aasta kohta IFRS 9 alusel esitatud teabega

IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav tulu“

IFRS 15 „Kliendilepingutest saadav tulu“

IFRS 15-ga kehtestatakse terviklik raamistik, mille alusel määratakse kindlaks, kas tulu kajastatakse ning millises summas ja millal seda tehakse See asendab senised tulu kajastamise suunised IAS 18 „Tulu“, IAS 11 „Ehituslepingud“ ja IFRIC 13 „Kliendilojaalsuse programmid“

Rahastu võttis standardi rakendamisel kasutusele muudetud tagasiulatuva lähenemisviisi, mis tähendab, et vastuvõtmise kumulatiivset mõju kajastatakse jaotamata kasumi all 1. jaanuari 2018 aasta seisuga ning võrdlusandmeid uuesti ei esitatud

IFRS 15 kasutuselevõtt ei mõjuta oluliselt rahastu raamatupidamise aastaaruandeid

IFRIC 22 „Välisvaluutatehingud ja ettemakstud tasu“

IFRIC 22 „Välisvaluutatehingud ja ettemakstud tasu“

Selle tõlgenduse kohaselt on tehingu kuupäev, mida kasutatakse sellise hetkekursi kindlaksmääramiseks, mida kasutatakse seotud vara, kulu või tulu (või selle osa) esmasel kajastamisel, kui lõpetatakse ette makstud või saadud tasust tuleneva mitterahalise vara või mitterahalise kohustise kajastamine, kuupäev, mil üksus esmaselt kajastab ette makstud või saadud tasust tulenevat mitterahalist vara või mitterahalist kohustist Kui tehakse või saadakse mitu ettemakset, peab üksus tehingu kuupäeva määrama iga ettemakstud või -saadud tasu puhul

Selle tõlgenduse kasutuselevõtt ei avaldanud olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele

IFRSide iga-aastaste edasiarenduste 2014.–2016 aasta tsükkel (IAS 28 muudatused)

IFRSide iga-aastaste edasiarenduste 2014.–2016 aasta tsükkel (IAS 28 muudatused)

Standardi IAS 28 „Investeeringud sidus- ja ühisettevõtetesse“ muudatused, mille kohaselt tehakse otsus kajastada investeerimisobjekti õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande iga investeeringu puhul eraldi

Standardi IAS 28 „Investeeringud sidus- ja ühisettevõtetesse“ muudatused, mille kohaselt tehakse otsus kajastada investeerimisobjekti õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande iga investeeringu puhul eraldi

Muudatuste kohaselt võib üksus – riskikapitaliorganisatsioon või muu kriteeriumitele vastav üksus – sidus- ja ühisettevõtetesse tehtud investeeringute esmasel kajastamisel otsustada iga investeeringu puhul eraldi, kas kajastada neid investeeringuid õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande Üksus, mis ei ole investeerimisühing, kuid millel on osalus investeerimisühingust sidus- või ühisettevõttes, võib kapitaliosaluse meetodit rakendades otsustada säilitada õiglase väärtuse mõõtmise, mida rakendab käesolev investeerimisühingust sidus- või ühisettevõte investeerimisühingust sidus- või ühisettevõtte osaluse suhtes tütarettevõtetes Ta otsustab selle iga investeerimisühingust sidus- või ühisettevõtte suhtes eraldi järgmisest kahest kuupäevast hilisemal: a) investeerimisühingust sidus- või ühisettevõte esmasel kajastamisel, b) siis, kui sidus- või ühisettevõte muutub investeerimisühinguks, või c) siis, kui investeerimisühingust sidus- või ühisettevõttest saab esmakordselt emaettevõte

Rahastu ei ole teinud investeeringuid ühisettevõtetesse Seetõttu ei avalda see tõlgendus olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele

Avaldatud, kuid veel vastuvõtmata standardid

Avaldatud, kuid veel vastuvõtmata standardid

IFRS 16 „Rendiarvestus“

IFRS 16 „Rendiarvestus“

IFRS 16 anti välja 2016 aasta jaanuaris ja see asendab senise standardi IAS 17 Selle kohaselt tuleb bilansis kajastada peaaegu kõik rendid, kuna kasutus- ja kapitalirenti enam ei eristata Uue standardi kohaselt tuleb kajastada nii vara (renditud objekti kasutamise õigus) kui ka rendi maksmises seisnev finantskohustis Ainus erand on lühiajaline ja väikese väärtusega rent Rendileandjate raamatupidamises erilisi muudatusi ei ole

EL kiitis IFRS 16 heaks 31. oktoobril 2017 Seda hakatakse kohaldatama 1. jaanuaril 2019 ja hiljem algavate aruandeperioodide suhtes, kuid lubatud on ka selle varasem rakendamine, kui rakendatakse ka IFRS 15

Rahastu eeldab, et sellel muutusel ei ole olulist mõju rahastu raamatupidamise aastaaruandele

2.4   
  Kokkuvõte tähtsamatest arvestuspõhimõtetest

Kokkuvõte tähtsamatest arvestuspõhimõtetest

Finantsseisundi aruandes on varad ja kohustused esitatud likviidsuse järgi kahanevas järjekorras ning käibe- ja põhivaral ei ole vahet tehtud

2.4.1   Välisvaluuta ümberarvestamine

Välisvaluuta ümberarvestamine

Rahastu raamatupidamise aastaaruanne esitatakse eurodes, mis on ühtlasi rahastu arvestus- ja aruandlusvaluuta Kui ei ole teisiti märgitud, on finantsteave esitatud eurodes ja ümardatud lähima tuhandeni

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingu päeval kehtinud vahetuskursi alusel

Rahalised varad ja kohustused, mis on nomineeritud muudes valuutades kui eurodes, arvestatakse eurodesse ümber finantsseisundi aruande kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel Ümberarvestamisest tulenevat kasumit või kahjumit kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes

Mitterahalised kirjed, mille väärtust kajastatakse välisvaluutas soetusmaksumuses, arvestatakse ümber algse tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel Mitterahalised kirjed, mille väärtust kajastatakse välisvaluutas õiglases väärtuses, arvestatakse ümber õiglase väärtuse kindlaksmääramise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel

Vahetuskursierinevused, mis tulenevad tehingute teostamisest vahetuskursi alusel, mis erineb tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursist, ja realiseerimata vahetuskursierinevused, mis tulenevad välisvaluutas nomineeritud tasumata rahalistest varadest ja kohustustest, kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes

Kasumi- ja muu koondkasumi aruande read arvestatakse eurodesse ümber tehingu kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel

2.4.2   Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsvarad (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantsinstrumendid, mis ei ole tuletisinstrumendid, kajastatakse esmaselt arvelduspäeva seisuga

Liigitus ja väärtuse hindamine

Liigitus ja väärtuse hindamine

Finantsvarad – põhimõtted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018

Finantsvarad – põhimõtted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018

Esmasel kajastamisel liigitatakse finantsvara amortiseeritud soetusmaksumuses, õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks finantsvaraks ning finantskohustised liigitatakse amortiseeritud soetusmaksumuses või õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavateks finantskohustisteks

IFRS 9 kohaselt algab liigitamine sellest, et otsustatakse, kas finantsvara käsitatakse võla- või omakapitaliinstrumendina IFRS 9-s on osutatud standardile IAS 32 „Finantsinstrumendid: esitamine“

Võlainstrumendid on instrumendid, mis on vastaspoole seisukohast finantskohustised, nagu laenud ning valitsuse ja äriühingu võlakirjad

Võlainstrument on amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatav instrument, kui see vastab järgmistele kriteeriumitele ja seda ei liigitata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks:

| — | vara hoitakse ärimudelis, mille puhul hoitakse varasid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks, ning |
| --- | --- |

—

vara hoitakse ärimudelis, mille puhul hoitakse varasid lepingupõhiste rahavoogude kogumiseks, ning

| — | finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed |
| --- | --- |

—

finantsvara lepingutingimustest tulenevad kindlaksmääratud kuupäevadel rahavood, mis on ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Võlainstrument on õiglases väärtuses muutustega läbi muu koondkasumiaruande kajastatav instrument, kui see vastab järgmistele kriteeriumitele ja seda ei liigitata õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks:

| — | vara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk saavutatakse nii lepingupõhiste rahavoogude kogumise kui ka finantsvara müümisega, ja |
| --- | --- |

—

vara hoitakse ärimudeli raames, mille eesmärk saavutatakse nii lepingupõhiste rahavoogude kogumise kui ka finantsvara müümisega, ja

| — | finantsvara lepingutingimustest tulenevad konkreetsetel kuupäevadel rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed |
| --- | --- |

—

finantsvara lepingutingimustest tulenevad konkreetsetel kuupäevadel rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Eespool nimetatud kriteeriume tuleks kohaldada finantsvara suhtes tervikuna, ka juhul, kui tegemist on varjatud tuletisinstrumendiga

Omakapitaliinstrumendid on instrumendid, mis on emitendi seisukohast omakapital, s.t sellised instrumendid, mis ei sisalda lepingulist maksekohustust ja mis tõendavad jääkosalust emitendi netovaras Omakapitaliinstrumente kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Sellise omakapitaliinstrumendi, mida ei hoita kauplemise eesmärgil, esmasel kajastamisel võib rahastu otsustada esitada hilisemad muutused ainult muu koondkasumi hulgas Selline otsus tehakse iga investeeringu kohta eraldi

Kõik muud finantsvarad liigitatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaks varaks

Ärimudeli hindamine

Ärimudeli hindamine

Rahastut haldav Euroopa Investeerimispank analüüsib sellise ärimudeli eesmärki, kus võlainstrumenti hoitakse portfelli tasandil, sest see kajastab kõige paremini ärijuhtimise ja juhtkonnale teabe esitamise viisi Arvesse võetakse järgmist teavet:

| — | portfelli moodustamise põhimõtted ja eesmärgid ning nende põhimõtete rakendamine praktikas Eelkõige uuritakse, kas juhtimisstrateegia eesmärk on teenida lepingulist intressitulu, säilitades teatava intressimäära profiili, mille puhul finantsvarade tähtaeg vastab nende varade rahastamiseks võetud kohustuste tähtajale, või müües varasid rahavoogude realiseerimiseks; |
| --- | --- |

—

portfelli moodustamise põhimõtted ja eesmärgid ning nende põhimõtete rakendamine praktikas Eelkõige uuritakse, kas juhtimisstrateegia eesmärk on teenida lepingulist intressitulu, säilitades teatava intressimäära profiili, mille puhul finantsvarade tähtaeg vastab nende varade rahastamiseks võetud kohustuste tähtajale, või müües varasid rahavoogude realiseerimiseks;

| — | kuidas analüüsitakse portfelli tootlust ja antakse sellest aru rahastu juhtkonnale; |
| --- | --- |

—

kuidas analüüsitakse portfelli tootlust ja antakse sellest aru rahastu juhtkonnale;

| — | millised on riskid, mis mõjutavad ärimudeli edukust (ja selle ärimudeli raames hoitavate finantsvarade tulemuslikkust) ja kuidas neid riske hallatakse, ning |
| --- | --- |

—

millised on riskid, mis mõjutavad ärimudeli edukust (ja selle ärimudeli raames hoitavate finantsvarade tulemuslikkust) ja kuidas neid riske hallatakse, ning

| — | eelmistel perioodidel toimunud müügi sagedus, maht ja ajastus, müügi põhjused ning tuleviku müügitegevuse prognoos |
| --- | --- |

—

eelmistel perioodidel toimunud müügi sagedus, maht ja ajastus, müügi põhjused ning tuleviku müügitegevuse prognoos

Teavet müügitegevuse kohta ei vaadelda aga eraldi, vaid üldise hindamise käigus, analüüsides seda, kuidas täidetakse rahastu eesmärki hallata finantsvara ja kuidas realiseeritakse rahavoogusid

Rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Rahavood, mille moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed

Käesolevas analüüsis on põhisumma määratletud kui võlainstrumendi õiglane väärtus esmasel kajastamisel Intress on määratletud kui tasu raha ajaväärtuse eest, konkreetsel ajavahemikul tasumata põhisummaga seonduva krediidiriski eest ja muude elementaarsete laenamisega seotud riskide ja kulude (nt likviidsusrisk ja halduskulud) eest ning see sisaldab ka kasumimarginaali

Instrumendi lepingutingimustest lähtudes analüüsitakse, kas lepingupõhised rahavood on ainult põhiosa ja intressi maksed Selle käigus analüüsitakse, kas finantsvaraga on seotud lepingutingimus, mille tulemusel võib muutuda lepingupõhiste rahavoogude ajastus ja summa, nii et see ei vasta enam osutatud tingimusele

Finantsvarad – põhimõtted, mida kohaldati enne 1. jaanuari 2018

Finantsvarad – põhimõtted, mida kohaldati enne 1. jaanuari 2018

Rahastu liigitab oma finantsvarad järgmiselt:

| — | laenud ja nõuded |
| --- | --- |

—

laenud ja nõuded

| — | lõpptähtajani hoitavad finantsvarad |
| --- | --- |

—

lõpptähtajani hoitavad finantsvarad

| — | müügivalmis finantsvarad |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarad

| — | õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantsvarad |
| --- | --- |

—

õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantsvarad

Kajastamise lõpetamine

Kajastamise lõpetamine

Rahastu lõpetab finantsvara kajastamise, kui lepingujärgsed õigused finantsvarast tulenevatele rahavoogudele lõpevad või kui rahastu loovutab õigused lepingujärgsete rahavoogude saamiseks tehingu raames, milles ta kannab sisuliselt üle kõik finantsvara omandiga seonduvad riskid ja hüved, või kui rahastu ei kanna üle ega säilita sisuliselt kõiki omandiga seonduvaid riske ega hüvesid ega säilita kontrolli finantsvara üle

Finantsvara või -kohustise kajastamise lõpetamisel (lisade punkt 2.4.4) kajastatakse kasumiaruandes järgmiste summade vahe: ühelt poolt vara või kohustuse bilansiline maksumus (või selle vara või kohustise osale omistatud bilansiline maksumus, mille kajastamine lõpetatakse) ja teiselt poolt i) saadud või makstud tasu ja ii) muu koondkasumi hulgas kajastatud kumulatiivne kasum või kahjum Seejuures ei võeta arvesse õiglases väärtuses läbi muu koondkasumi kajastatavatelt omakapitaliinvesteeringutelt saadavat kumulatiivset kasumit või kahjumit, mida ei kanta võõrandamisest saadud kasumisse või kahjumisse, vaid reservfondi

Ümberliigitamine

Ümberliigitamine

Pärast esmast kajastamist finantsvara enam ümber ei liigitata, välja arvatud pärast seda, kui rahastu on muutnud ärimudelit, mille alusel ta haldab oma finantsvarasid

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Finantsinstrumentide õiglase väärtuse mõõtmine

Õiglane väärtus on hind, mis saadakse vara müügil või makstakse kohustuse üleandmisel mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahelises tavapärases tehingus peamisel turul, selle puudumisel aga kõige soodsamal turul, millele rahastul on sel kuupäeval juurdepääs

Asjakohasel juhul mõõdab EIP rahastu nimel instrumendi õiglast väärtust, kasutades instrumendi noteeritud hinda aktiivsel turul Aktiivse turuna käsitatakse turgu, kus vara või kohustusega seotud tehingud toimuvad piisava sagedusega ja piisavas mahus, et anda pidevalt teavet hinnakujunduse kohta

Kui finantsseisundi aruandes kajastatud finantsvarade ja -kohustiste õiglast väärtust ei ole võimalik leida aktiivsete turgude alusel, määratakse see kindlaks, kasutades mitmesuguseid hindamismeetodeid, sh matemaatilisi mudeleid Mudelites kasutatavad väärtused võetakse võimaluse korral jälgitavatelt turgudelt; kui see aga ei ole teostatav, tuleb õiglase väärtuse kindlaksmääramisel teatavas ulatuses kasutada oma äranägemisel tehtavaid otsuseid Valitud hindamismeetod hõlmab kõiki tegureid, mida turul osalejad tavatsevad arvesse võtta tehinguhinna kindlaksmääramisel

Hindamismeetodid võivad hõlmata võrdlust jälgitava turuhinnaga samalaadsete instrumentidega, netonüüdispuhasväärtuse mudelit, diskonteeritud rahavoogude mudelit, Black-Scholesi mudelit, polünoomilise optsioonihinna mudelit ja muid hindamismudeleid Hindamismeetodites kasutatavate eelduste ja sisendite hulka kuuluvad riskivabad intressimäärad ja võrdlusintressimäärad, diskontomäära arvutamiseks kasutatavad krediidiriski marginaalid, võlakirja- ja aktsiahinnad, valuutavahetuskursid, aktsiahinnad, aktsiaindeksid ning prognoositav hinnavolatiilsus ja korrelatsioon

Hindamismeetodite eesmärk on leida õiglane väärtus ehk hind, mille eest toimuks mõõtmiskuupäeval turuosaliste vahel tavapärane tehing vara müügiks või kohustuse üleandmiseks

Rahastus kasutatakse levinumate ja lihtsamate finantsinstrumentide õiglase väärtuse määramiseks üldtunnustatud hindamismudeleid See kehtib näiteks intressimäära ja valuuta vahetuslepingute kohta, mille puhul kasutatakse ainult jälgitavaid turuandmeid, ning juhtimishinnanguid ja prognoose ei ole eriti vaja Jälgitavaid hindu ja mudelite sisendeid võib tavaliselt saada noteeritud võla- ja kapitaliväärtpaberite, börsil kaubeldavate tuletisinstrumentide ja lihtsate börsiväliste tuletisinstrumentide (näiteks intressimäära vahetuslepingud) turult Jälgitavate turuhindade ja mudelite sisendite kättesaadavus vähendab vajadust juhtkonna hinnangute ja prognooside järele ning õiglase väärtuse määramisega seotud ebakindlust Jälgitavate turuhindade ja sisendite kättesaadavus on eri toodete ja turgude puhul erinev ning see võib muutuda konkreetsete sündmuste mõjul ja vastavalt finantsturgudel valitsevate tingimuste muutumisele

Keerukamate instrumentide puhul kasutab rahastu enda väljatöötatud meetodeid, mis põhinevad tunnustatud hindamismudelitel Mõned või kõik nende mudelite sisendid ei ole turul jälgitavad, vaid tuletatakse turuhindadest ja -määradest või oletustel põhinevatest hinnangutest Oluliste mittejälgitavate sisenditega instrumentide hulka kuuluvad näiteks teatavad laenud ja tagatised, millel puudub aktiivne turg Kui õiglane väärtus määratakse kindlaks hindamismudelitega, kus kasutatakse olulisi mittejälgitavaid sisendeid, on suurem roll juhtkonna hinnangutel ja prognoosidel Juhtkonna hinnanguid ja prognoose on tavaliselt vaja selleks, et valida välja sobiv hindamismudel, prognoosida hinnatava instrumendi poolt tulevikus tekitatava rahavoo suurust, määrata kindlaks vastaspoole maksejõuetuse tõenäosus ja ettemakserisk ning valida sobivad diskontomäärad

Rahastu mõõdab õiglast väärtust õiglase väärtuse hierarhia abil, mis kajastab mõõtmisel kasutatud sisendite olulisust Hierarhia on järgmine:

| — | 1 tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega |
| --- | --- |

—

1 tase: sisenditeks on instrumentide noteeritud (korrigeerimata) hinnad sellistel aktiivsetel turgudel, millele rahastul on juurdepääs ja kus kaubeldakse samasuguste instrumentidega

| — | 2 tase: muud sisendid kui 1 taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud) See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad |
| --- | --- |

—

2 tase: muud sisendid kui 1 taseme noteeritud hinnad, mis on jälgitavad kas otseselt (s.o hindadena) või kaudselt (hindadest tuletatud) See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamiseks kasutatakse sarnaste instrumentide noteeritud hinda aktiivsel turul, samasuguste või sarnaste instrumentide noteeritud hinda turul, mis ei ole täiesti aktiivne, või muid hindamismeetodeid, mille puhul olulised sisendid on turuandmete alusel jälgitavad

| — | 3 tase: mittejälgitavad sisendid See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest |
| --- | --- |

—

3 tase: mittejälgitavad sisendid See kategooria hõlmab instrumente, mille hindamismeetod ei sisalda jälgitavatel andmetel põhinevaid sisendeid ja mille väärtuse kindlakstegemisel on oluline roll mittejälgitavatel sisenditel Siia kuuluvad ka instrumendid, mille väärtus põhineb sarnaste instrumentide noteeritud hindadel ja mille puhul instrumentidevaheliste erinevuste kajastamiseks tuleb teha olulisi mittejälgitavaid korrigeerimisi või lähtuda eeldustest

Rahastu kajastab üleviimist ühelt õiglase väärtuse hierarhia tasemelt teisele selle aruandeperioodi lõpul, mil muutus aset leidis

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

Põhimõtted, mida kohaldatakse väärtuse languse suhtes alates 1. jaanuarist 2018

Põhimõtted, mida kohaldatakse väärtuse languse suhtes alates 1. jaanuarist 2018

Kui IAS 39-s oli tegemist „tekkinud kahjumi“ mudeliga, siis IFRS 9-ga on selle asemel ette nähtud tulevikku suunatud „oodatava krediidikahju“ mudel Selleks tuleb otsustada, millise muutuja (makseviivituse tõenäosus, makseviivitusest tingitud kahjumäär, makseviivituses olev riskipositsioon) alusel analüüsida seda, kuidas majandustegurite muutumine mõjutab oodatavat krediidikahju Analüüs põhineb tõenäosuse hindamisel

Uus väärtuse languse mudel kehtib nii amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatava finantsvara ja finantstagatislepingute kui ka bilansiväliste kohustuste puhul

IFRS 9 kohaselt lähtutakse kahju allahindluse kajastamisel ühest järgmistest alustest

| — | 12 kuu oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning |
| --- | --- |

—

12 kuu oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju, mis tekib juhul, kui makseviivitusi esineb 12 kuu jooksul pärast aruandekuupäeva, ning

| — | kogu tähtaja jooksul oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul |
| --- | --- |

—

kogu tähtaja jooksul oodatav krediidikahju: see on oodatav krediidikahju kõigist makseviivitustest, mis tekivad finantsinstrumendi oodatava tähtaja jooksul

Standardiga IFRS 9 on ette nähtud kolmeastmelise väärtuse languse mudel, mis põhineb krediidikvaliteedi muutumisel pärast arvelevõtmist Finantsinstrumendid liigitatakse 1 etapis, välja arvatud instrumendid, mille puhul täheldatakse krediidiriski märkimisväärset suurenemist pärast nende arvelevõtmist See hõlmab nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet ja analüüsi, mis põhineb panga oskusteabel, sealhulgas tulevikku suunatud teabel

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega ostetud või tekkinud varad on finantsvarad, mille suhtes kohaldatakse oodatava krediidikahju esialgse kajastamisega seotud erandit, sest neid hoitakse alati 3 etapis Krediidiriski tõttu langenud väärtusega ostetud või tekkinud finantsvarade puhul kajastatakse pärast esmast arvelevõtmist eluea jooksul oodatava krediidiriski kumulatiivsed muutused kasumiaruandes

Rahastu valib etapi vastavalt järjestikusele lähenemisviisile, mis põhineb krediidiriski suunistel ning finantsjärelevalve suunistel ja korral ning milles on käsitletud jälgimisnimekirja, sisereitinguid ja makseviivitusi

Kui krediidirisk on märkimisväärselt suurenenud, viiakse instrument üle 2 etappi, kuid seda ei käsitata veel krediidiriski tõttu langenud väärtusega instrumendina Kui rahastamisvahendi väärtus on krediidiriski tõttu langenud, viiakse instrument üle 3 etappi

3 etapi riskipositsiooni kindlaksmääramiseks selgitab rahastu välja, kas on objektiivseid tõendeid makseviivituse esinemise kohta Finantsvara makseviivitusega on tegemist siis, kui laenuvõtja ei tasu tõenäoliselt tema vastu olevaid krediidi iseloomuga nõudeid täielikult, ilma et rahastu sekkuks, või laenuvõtja on jätnud tema vastu oleva mis tahes olulise krediidi iseloomuga nõude rahastule üle 90 päeva tasumata

Sellega seoses käsitatakse finantsvara vähenenud väärtusega finantsvarana, kui on kindlaks tehtud, et rahastul tõenäoliselt ei õnnestu kõiki summasid algsete lepingutingimuste kohaselt või samaväärse väärtusega sisse nõuda Üksikute krediidiriski positsioonide analüüsimisel lähtutakse laenuvõtja laadist ja üldisest finantsseisundist, tema vahenditest ja senisest maksekohustuste täitmisest, sellest, kas tal on lootust saada tuge rahalist vastutust kandvalt tagatiseandjatelt, ja asjakohasel juhul ka tagatise realiseerimisväärtusest

Vähenenud väärtusega nõudeid vaadatakse läbi ja analüüsitakse vähemalt kaks korda aastas Kui tulevikus oodatavate rahavoogude summad ja ajastus muutuvad võrreldes varasemate prognoosidega, siis muudetakse ka krediidikahju eraldisi ning need debiteeritakse või krediteeritakse kasumiaruandes Väärtuse languse allahindlus tühistatakse alles siis, kui krediidikvaliteet on sedavõrd paranenud, et võib piisava kindlusega eeldada põhisumma ja intressi õigeaegset tasumist vastavalt krediidilepingu tingimustele Ebatõenäoliselt laekuvad nõuded ja nõuded, mille sissenõudmisest on loobutud, kantakse maha Mahakandmised kaetakse kas varem kindlaks tehtud väärtuse languse arvelt või kantakse kasumiaruandes kuludesse ja vastavalt vähendatakse nõude põhisummat Varem mahakantud summade osalisel või täielikul laekumisel kantakse need kasumiaruandes tuludesse

Oodatava krediidikahju kajastamine – sisendid, eeldused ja meetodid

Oodatava krediidikahju kajastamine – sisendid, eeldused ja meetodid

2 ja 3 etapis olevate varade puhul kajastatakse krediidikahju kogu tähtaja lõikes; 1 etapi varade puhul lähtutakse 12 kuu oodatavast krediidikahjust

Oodatav krediidikahju arvutati järgmiste muutujate alusel:

| — | makseviivituse tõenäosus, |
| --- | --- |

—

makseviivituse tõenäosus,

| — | makseviivitusest tingitud kahjumäär, |
| --- | --- |

—

makseviivitusest tingitud kahjumäär,

| — | makseviivituses olev riskipositsioon |
| --- | --- |

—

makseviivituses olev riskipositsioon

Makseviivituse tõenäosus on tõenäosus, et vastaspoolel tekib makseviivitus järgmise 12 kuu jooksul või kohustuse ülejäänud tähtaja jooksul Makseviivituse tõenäosust hinnatakse teatava kuupäeva seisuga, mis arvutatakse välja statistiliste reitingumudelite alusel, ning seda analüüsitakse eri vastaspoolte kategooriate ja riskipositsioonide jaoks kohandatud reitingu kindlaksmääramise vahenditega

Riskipositsioonide puhul on reiting makseviivituse tõenäosuse tähtajalise struktuuri kindlaksmääramise esmane sisend EIP kogub teavet rahastu krediidiriski positsioonide tulemuste ja makseviivituste kohta Kogutud andmed rühmitatakse tegevusalade ja piirkonnatüüpide kaupa Tegevusalasid ja piirkondi, mis käituvad krediiditsüklites ühtemoodi, analüüsitakse koos

Selleks et analüüsida kogutud andmeid ning koostada prognoose riskipositsioonide järelejäänud tähtaja jooksul makseviivituse tekkimise tõenäosuse ja selle aja jooksul muutumise kohta, kasutab EIP statistilisi mudeleid

Makseviivitusest tingitud kahjumäär kajastab EIP prognoosi selle kohta, milliseks kujuneb vastaspoole makseviivitusest riskipositsioonile tuleneva kahju ja makseviivituse hetkeks tasumata summa suhe Makseviivitusest tingitud kahjumäära võib määratleda ka kui „1 Sissenõudmismäär“ Makseviivitusest tingitud kahjumäära prognoosimisel lähtutakse peamiselt vastaspoole geograafilisest asukohast ja laadist ning nende viiest peamisest riskipositsiooni klassist: riigid, riigiasutused, finantseerimisasutused, ettevõtted ja projektide rahastamine Makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtusi saab veelgi täpsustada vastavalt riskipositsiooniga seotud toodete ja lepingute eripärale

EIP kasutab tulevikku suunatud teavet nii oma analüüsides, millega tehakse kindlaks, kas instrumendi krediidirisk on pärast esmast kajastamist oluliselt suurenenud, kui ka eeldatava krediidikahju väljaselgitamisel

Põhimõtted, mida kohaldati väärtuse languse suhtes enne 1. jaanuari 2018

Põhimõtted, mida kohaldati väärtuse languse suhtes enne 1. jaanuari 2018

Rahastu hindab igal finantsseisundi aruande kuupäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud Finantsvara või finantsvarade rühma väärtus loetakse langenuks üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvelevõtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse (sündmus, mille tagajärjel tekkis kahjum) tagajärjel, mille mõju finantsvara või finantsvarade rühma prognoositud tulevastele rahavoogudele saab usaldusväärselt hinnata Tõendiks väärtuse languse kohta võivad muu hulgas olla märgid sellest, et laenuvõtja või laenuvõtjate rühm on märkimisväärsetes finantsraskustes, ei täida oma kohustusi või ei maksa intressi- või põhiosa makseid, nende tõenäoline pankrotistumine või muu rahaline ümberkorraldamine ning juhtumid, mil jälgitavad andmed osutavad prognoositud tulevaste rahavoogude mõõdetavale langusele, näiteks võlasummade või majanduslike tingimuste muutumine, mis on maksete tasumata jätmisega korrelatsioonis

Majandusaasta lõpus tagasimaksmata ja amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatud laenude puhul kajastatakse väärtuse langust, kui on objektiivselt tõendatud, et esialgsetele lepingutingimustele vastavat laenusummat või samaväärset summat võib olla võimatu osaliselt või tervikuna sisse nõuda Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et on kantud väärtuse langusest tulenevat kahjumit, kajastatakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse vahena Vara bilansilise maksumuse vähendamiseks kasutatakse allahindluse kontot ning kahjumi summat kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes Intressitulu arvestamist jätkatakse vähendatud bilansiliselt maksumuselt vara tegeliku intressimäära alusel Laenud koos nendega seoses tehtud allahindlusega kantakse maha, kui neid ilmselt ei õnnestu tulevikus sisse nõuda Kui väärtuse langusest tuleneva prognoositud kahjumi summa suureneb või väheneb järgneval aastal sündmuse tõttu, mis leidis aset pärast väärtuse languse kajastamist, suurendatakse või vähendatakse varem kajastatud väärtuse langusest tulenevat kahjumit allahindluse konto korrigeerimise teel

Rahastu koostab krediidiriski hinnangu iga tehingu kohta eraldi ja ei kaalu tehingute üldist väärtuse vähendamist

Müügivalmis finantsvarade puhul hindab rahastu igal finantsseisundi aruande kuupäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et investeeringu väärtus on langenud Objektiivseks tõendiks võivad muu hulgas olla märgid sellest, et investeeringu õiglane väärtus on oluliselt või pikaajaliselt langenud allapoole soetusmaksumust Kui on tõendeid väärtuse languse kohta, kõrvaldatakse kumulatiivne kahjum (mis on soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahe, millest on lahutatud igasugune varem kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud sama investeeringu väärtuse langusest tulenev kahjum) rahastu omakapitali hulgast ja kajastatakse see kasumi- ja muu koondkasumi aruandes Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata kasumi- ja muu koondkasumi aruande kaudu; õiglase vääruse vähenemisele järgnevat õiglase vääruse suurenemist kajastatakse otse rahastu omakapitali all

Euroopa Investeerimispanga riskianalüüsi osakond kontrollib vähemalt kord aastas, kas finantsvara väärtus on langenud Sellest tulenevad korrektsioonid hõlmavad diskonto tühistamist kasumi- ja muu koondkasumi aruandes vara kasuliku kasutusea jooksul ja mis tahes korrektsioone, mis tulenevad algse väärtuse languse ümberhindamisest

2.4.2.1   Raha ja raha ekvivalendid

Rahastu loeb rahaks ja raha ekvivalentideks arvelduskontosid ja lühikese tähtajaga hoiuseid või kommertsväärtpabereid, mille esialgne tähtaeg on kuni kolm kuud Raha ja raha ekvivalente kajastatakse finantsseisundi aruandes amortiseeritud soetusmaksumuses

2.4.2.2   Likviidsed finantsvarad

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruandes on 31. detsembri 2017 aasta seisuga likviidsed finantsvarad kajastatud lõpptähtajani hoitavate finantsvaradena

Likviidsed finantsvarad on noteeritud ja noteerimata võlakirjad, mida hoitakse tähtaja lõpuni, ja kommertsväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg on üle kolme kuu ja mis seejärel liigitatakse amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavateks väärtpaberiteks

Need võlakirjad ja kommertsväärtpaberid kajastatakse algselt hinnaga, mille moodustab õiglane väärtus, millele on liidetud otsesed tehingukulud Ostuhinna ja tagasiostmisväärtuse vahe amortiseeritakse instrumendi järelejäänud tähtaja jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt

2.4.2.3   Laenud ja ettemaksed

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruandes on laenud ja ettemaksed 31. detsembri 2017 aasta seisuga esitatud laenude ja nõuete all ning kajastatud amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed on järgmised:

| — | laenud ja ettemaksed, mida kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses; |
| --- | --- |

—

laenud ja ettemaksed, mida kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses;

| — | laenud ja ettemaksed, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande |
| --- | --- |

—

laenud ja ettemaksed, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Rahastust antud laenud kajastatakse rahastu varana alates laenuvõtjatele raha ülekandmise hetkest Laenude väljamaksmata osad kirjendatakse bilansiväliselt nimiväärtuses

Laenud, mille rahavoo moodustavad ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksed, võetakse arvele soetusmaksumuses (väljamakse netosummana), mis põhineb laenu õiglasel väärtusel ja sisaldab tehingukulusid Seejärel kajastatakse laene amortiseeritud soetusmaksumuses, mille arvutamiseks kasutatakse tegeliku intressimäära meetodit

Laene, mille rahavoog ei koosne ainult põhiosa ja tasumata põhiosalt arvestatud intressi maksetest, tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Nende õiglase väärtuse mõõtmise meetod põhineb diskonteeritud rahavoogude meetodil

2.4.2.4   Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruandes on 31. detsembri 2017 aasta seisuga aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid esitatud müügivalmis finantsvaradena

Rahastu omakapitaliinvesteeringuid on kahte liiki: i) otsesed omakapitaliinstrumendid ja ii) riskikapitalifondid Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid kajastatakse algselt õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud Seejärel kajastatakse õiglase väärtuse muutused, sealhulgas välisvaluuta ümberarvestusest tulenev kasum ja kahjum, kasumi- ja muu koondkasumi aruande kirjes „Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt“

Noteerimata investeeringu puhul, mille õiglast väärtust ei saa kindlaks teha aktiivsel turul, kasutatakse õiglase väärtuse määramiseks tunnustatud hindamismeetodeid (lisade punkt 4.2.1)

Rahastu omandatud osalused kujutavad endast investeeringuid börsivälistesse ettevõtetesse investeerivatesse või riskikapitalifondidesse Kooskõlas majandusharu tavadega on sellisteks investeeringuteks üldiselt mitme investori ühiselt märgitud investeeringud, kellest ükski ei ole sellises seisundis, et ta saaks üksinda mõjutada kõnealuse fondi igapäevast tööd ja investeerimistegevust Selle tulemusena ei anna investori liikmesus sellise fondi juhtorganis talle põhimõtteliselt õigust mõjutada fondi igapäevast tegevust Lisaks sellele ei määra börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või riskikapitalifondide üksikinvestorid kindlaks fondi tegevuspõhimõtteid, nagu dividendide või muude väljamaksete maksmise poliitikat Selliseid otsuseid teeb üldjuhul fondi juhatus, tuginedes fondi juhatuse ja kõigi aktsionäride õigusi ja kohustusi reguleerivale aktsionäride kokkuleppele Aktsionäride kokkuleppes üldiselt välistatakse üksikinvestorite võimalus teha fondiga kahepoolsel alusel olulisi tehinguid, vahetada omavahel juhtivtöötajaid või saada privilegeeritud juurdepääs olulisele tehnilisele teabele Rahastu investeeringuid tehakse kooskõlas eespool nimetatud majandusharu tavadega, mis tagab, et rahastul ei ole kontrolli ega muud olulist mõju IFRS 10 ja IAS 28 tähenduses ühegi sellise investeeringu üle, sealhulgas selliste investeeringute üle, milles rahastul on üle 20 % hääleõigustest

2.4.3   Finantstagatised

Finantstagatised

Finantstagatislepingud on lepingud, mis nõuavad rahastult kindlaksmääratud maksete sooritamist, et hüvitada tagatise saajale tekkinud kahju, kui kindlaksmääratud võlgnik ei tee tähtaegselt makseid vastavalt võlainstrumendi tingimustele

Kehtivate reeglite määratluse (IFRS 4 „Kindlustuslepingud“) kohaselt ei ole tagatis kindlustusleping

Alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatavad põhimõtted

Alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatavad põhimõtted

Finantstagatisi arvestatakse standardi IFRS 9 „Finantsinstrumendid“ järgi kas tuletisinstrumentide või finantstagatistena olenevalt sellest, millistele IFRS 9-s loetletud tunnustele ja omadustele need vastavad

Tuletisinstrumentide arvestuse poliitika on esitatud lisa punktis 2.4.5

Finantstagatisi kajastatakse algselt finantsseisundi aruande lahtris „Antud tagatiste eraldised“ õiglases väärtuses, millele on liidetud tehingukulud, mis on otseselt seotud finantstagatiste andmisega Esmasel kajastamisel vastab maksekohustus oodatavate tagatispreemiate või oodatava esialgse kahjumi netonüüdispuhasväärtusele

Pärast esmast kajastamist näidatakse finantstagatisi ühel järgnevatest viisidest, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem:

| — | kahju allahindluse summa, mis määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt, ja |
| --- | --- |

—

kahju allahindluse summa, mis määratakse kindlaks IFRS 9 kohaselt, ja

| — | esmalt kajastatud tagatispreemia, millest on maha arvatud tulu vastavalt IFRS 15 põhimõtetele |
| --- | --- |

—

esmalt kajastatud tagatispreemia, millest on maha arvatud tulu vastavalt IFRS 15 põhimõtetele

Finantstagatistest (välja arvatud tagatiste realiseerimisest) tulenevat kohustuste netosumma suurenemist või vähenemist kajastatakse IFRS 9 kohaselt kasumi- ja muu koondkasumi aruande rubriigis „Tagatiste eraldiste muutus“

Vastavalt IFRS 15 kohasele amortisatsioonikavale kajastatakse saadud tagatispreemia kogu finantstagatise tähtaja jooksul kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kui „Teenus- ja vahendustasude tulu“

Lisaks kajastatakse tagatislepingu allakirjutamisel seda rahastu tingimusliku kohustusena ja kui tagatis realiseeritakse, siis rahastu siduva kohustusena

Enne 1. jaanuari 2018 kohaldatud põhimõtted

Enne 1. jaanuari 2018 kohaldatud põhimõtted

Arvelevõtmisel kajastatakse finantstagatisi õiglases väärtuses, mis vastab oodatavate tagatispreemiate nüüdispuhasväärtusele ja oodatavale esialgsele kahjumile See arvutus viiakse läbi iga tehingu alustamise kuupäeval ja see kajastatakse finantsseisundi aruandes finantstagatisena „Muude varade“ ja „Muude kohustuste“ all

Pärast esmast kajastamist näidatakse iga tagatisega seonduvaid rahastu kohustusi ühel järgnevatest viisidest, olenevalt sellest, kumma puhul on tulemus suurem:

| — | esmalt kajastatud summa, millest on vajaduse korral maha arvatud kumulatiivne amortisatsioon, mis on kajastatud kooskõlas IAS 18-ga „Tulu“, ja |
| --- | --- |

—

esmalt kajastatud summa, millest on vajaduse korral maha arvatud kumulatiivne amortisatsioon, mis on kajastatud kooskõlas IAS 18-ga „Tulu“, ja

| — | kõige tõenäolisemaks peetav hinnang nende kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks vastavalt IAS-ile 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad“ |
| --- | --- |

—

kõige tõenäolisemaks peetav hinnang nende kulude kohta, mis on vajalikud tagatisest tulenevate rahaliste kohustuste täitmiseks vastavalt IAS-ile 37 „Eraldised, tingimuslikud kohustused ja tingimuslikud varad“

Kulude kõige tõenäolisemaks peetav hinnang saadakse vastavalt IAS 37-le Eraldised finantstagatiste jaoks katavad kohustuste täitmise kulu, mille moodustab kõigi asjakohaste tegurite ja finantsseisundi aruande kuupäeva seisuga olemasoleva teabe alusel arvutatud oodatav kahju

Kui lõpetatakse rahalise tagatise kajastamine IAS 39 alusel ja seda hakatakse kajastama vastavalt standardile IAS 37, siis kantakse selle summa, mida varem kajastati lahtris „Muud kohustused“, nüüd finantsseisundi aruande lahtrisse „Antud tagatiste eraldised“

IAS 37 kohaselt kajastatavad finantstagatiste eraldised esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruande rubriigis „Tagatiste eraldiste muutus“

2.4.4   Finantskohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Finantskohustised (välja arvatud tuletisinstrumendid)

Liigitus ja väärtuse hindamine

Liigitus ja väärtuse hindamine

Finantskohustised – põhimõtted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018

Finantskohustised – põhimõtted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2018

Finantskohustisi, väljaarvatud kauplemiseks hoitavaid finantskohustisi, näiteks tuletisinstrumentidest tulenevaid kohustisi, kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses

IFRS 9 kohane finantskohustiste liigitamine ei erine oluliselt nende liigitamisest IAS 39 alusel ja rahastu finantskohustisi tuleb kajastada amortiseerunud soetusmaksumuses nii IAS 39 kui ka IFRS 9 kohaselt

Finantskohustised – põhimõtted, mida kohaldati enne 1. jaanuari 2018

Finantskohustised – põhimõtted, mida kohaldati enne 1. jaanuari 2018

Rahastu liigitab oma finantskohustised järgmiselt:

| — | amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustised, |
| --- | --- |

—

amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustised,

| — | õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised ja selle kategooria raames kauplemiseks hoitavad finantskohustused |
| --- | --- |

—

õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad finantskohustised ja selle kategooria raames kauplemiseks hoitavad finantskohustused

Kajastamise lõpetamine

Kajastamise lõpetamine

Rahastu lõpetab finantskohustise kajastamise, kui ta lepingulised kohustused on täidetud või tühistatud või lõppenud

2.4.5   Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumentide hulka kuuluvad eri valuutade vahetuslepingud, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud, lühiajalised valuutavahetuslepingud ja intressimäära vahetuslepingud

tuletisfinantsinstrumendid kajastatakse esmaselt kauplemispäeva seisuga

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes laialdaselt kasutatavates vääringutes kui eurodes, et tasakaalustada vahetuskursi muutustest põhjustatud mis tahes tulu või kulu

Kõiki tuletisinstrumente kajastatakse nende õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande ja esitatakse tuletisfinantsinstrumentidena Õiglane väärtus leitakse põhiliselt diskonteeritud rahavoogude mudelite, optsioonihinnamudelite ning kolmandate isikute noteeringute kaudu

Tuletisinstrumente kajastatakse õiglases väärtuses, kirjendades need varana, kui nende õiglane väärtus on positiivne, ja kohustustena, kui nende õiglane väärtus on negatiivne Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutused kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Finantstuletisinstrumentide õiglase väärtuse muutumine“)

IFRS 9 kohaselt on tuletisinstrumendi tunnustega väärtpaberite põhilepingust eraldamise nõue finantsvarade või finantskohustiste puhul elimineeritud ja seega käsitletakse hübriidlepingut finantsvarade või -kohustiste liigitamisel ühe tervikuna

2.4.6   Osamaksud

Osamaksud

Liikmesriikide osamaksusid kajastatakse finantsseisundi aruandes nõuetena selle kuupäeva seisuga, mil nõukogu otsusega kehtestatakse osamaksud, mille liikmesriigid peavad rahastule tasuma

Liikmesriikide osamaksud liigitatakse omakapitaliks, sest need vastavad järgmistele tingimustele:

| — | vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral; |
| --- | --- |

—

vastavalt osamaksusid käsitlevale lepingule annavad need liikmesriikidele õiguse otsustada rahastu netovarade kasutamise üle rahastu likvideerimise korral;

| — | need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele; |
| --- | --- |

—

need kuuluvad sellisesse instrumentide liiki, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele;

| — | kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused; |
| --- | --- |

—

kõikidel finantsinstrumentidel selles instrumentide liigis, mis on allutatud kõikidele muudele instrumentide liikidele, on identsed tunnused;

| — | instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustusteks, ning |
| --- | --- |

—

instrumendil ei ole ühtegi tunnust, mis nõuaks selle liigitamist kohustusteks, ning

| — | instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul |
| --- | --- |

—

instrumendi kehtivusaja jooksul instrumendiga seoses saadavate oodatavate rahavoogude kogusumma põhineb olulisel määral rahastu kasumil või kahjumil, kajastatud netovara muutusel või kajastatud ja kajastamata netovara õiglase väärtuse muutusel instrumendi kehtivusaja jooksul

Osamaksusid liigitatakse ja kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes amortiseeritud soetusmaksumuses

2.4.7   Intressid ja samalaadsed tulud

Intressid ja samalaadsed tulud

Rahastust antud laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja ettemaksed“) tekkepõhiselt tegeliku intressimäära alusel See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netomaksumusele Pärast laenu kirjendatud väärtuse vähendamist väärtuse languse tõttu jätkatakse intressitulu kajastamist algse tegeliku intressimäära alusel, mida kohaldatakse uue bilansilise maksumuse suhtes

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega laenude intresse kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“) ja finantsseisundi aruandes („Laenud ja ettemaksed“) tekkepõhiselt ja laenu oodatava kestuse jooksul krediidiga korrigeeritud tegeliku intressimääraga See on määr, millega laenu oodatava kestuse jooksul toimuvad prognoositud tulevased maksed ja laekumised diskonteeritakse täpselt laenu bilansilisele netoväärtusele

Siduvate kohustustega seotud teenustasude puhul on tegu edasilükkunud tuluga, mida kajastatakse tegeliku intressimäära meetodi alusel, arvutatuna perioodi kohta, mis kestab vastava laenu väljamaksmisest kuni selle tagastamiseni Neid kajastatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Intressid ja samalaadsed tulud“)

2.4.8   Intressitoetused ja tehniline abi

Intressitoetused ja tehniline abi

Oma tegevuse raames haldab rahastu liikmesriikide nimel intressitoetusi ja tehnilist abi

Intressitoetuste ja tehnilise abi maksmiseks mõeldud osa liikmesriikide osamaksust ei kajastata rahastu omakapitalina, vaid liigitatakse võlgadeks kolmandatele isikutele Rahastu teeb väljamaksed lõplikele abisaajatele ja seejärel vähendab kolmandatele isikutele võlgnetavaid summasid

Kui intressitoetuste ja tehnilise abiga seoses makstud osamaksude summasid ei maksta täielikult välja, liigitatakse need ümber rahastule tehtud osamaksuks

2.4.9   Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu

Rahalt ja raha ekvivalentidelt saadud intressitulu kajastatakse tekkepõhiselt rahastu kasumi- ja muu koondkasumi aruandes

2.4.10   Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Teenus- ja vahendustasud, dividendid

Osutatud teenuste eest saadud tasu kajastatakse selle perioodi tuluna, mille jooksul teenuseid osutatakse, ning olulise toimingu eest teenitud tasu kajastatakse tuluna pärast olulise toimingu lõpuleviimist Need tasud esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes („Teenus- ja vahendustasude tulu“)

Aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadavaid dividende kajastatakse nende laekumise ajal ja need esitatakse kasumi- ja muu koondkasumi aruandes aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasumi all

2.4.11   Maksustamine

Maksustamine

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis on ette nähtud, et Euroopa Liidu institutsioonide varad, tulud ja muu vara on vabastatud kõigist otsestest maksudest

2.5   
  Vastavustabel

Vastavustabel

Järgmises tabelis on esitatud rahastu varade ja kohustuste algsed mõõtmiskategooriad IAS 39 kohaselt ja uued mõõtmiskategooriad IFRS 9 kohaselt seisuga 1. jaanuar 2018

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| VARAD |
| Finantsseisundi aruanne seisuga 31. detsember 2017 | Mõõtmiskategooria IAS 39 kohaselt | Bilansiline netomaksumus | Mõõtmiskategooria IFRS 9 kohaselt | Bilansiline netomaksumus | Finantsseisundi aruanne alates 1. jaanuarist 2018 |
| 1 | Raha ja raha ekvivalendid |

tuhandetes eurodes

VARAD

Finantsseisundi aruanne seisuga 31. detsember 2017

Mõõtmiskategooria IAS 39 kohaselt

Bilansiline netomaksumus

Mõõtmiskategooria IFRS 9 kohaselt

Bilansiline netomaksumus

Finantsseisundi aruanne alates 1. jaanuarist 2018

1

Raha ja raha ekvivalendid

Laenud ja nõuded

549 101

Amortiseeritud soetusmaksumus

549 101

| 1 | Raha ja raha ekvivalendid |
| --- | --- |

1

Raha ja raha ekvivalendid

| 2 | Nõuded rahastajate vastu |
| --- | --- |

2

Nõuded rahastajate vastu

Laenud ja nõuded

150 000

Amortiseeritud soetusmaksumus

150 000

| 2 | Nõuded rahastajate vastu |
| --- | --- |

2

Nõuded rahastajate vastu

| 3 | Tähtajani hoitavad finantsvarad |
| --- | --- |

3

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Lõpptähtajani hoitavad

144 382

Amortiseeritud soetusmaksumus

144 382

| 3 | Likviidsed finantsvarad |
| --- | --- |

3

Likviidsed finantsvarad

| 4 | Finantstuletisinstrumendid |
| --- | --- |

4

Finantstuletisinstrumendid

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

12 521

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

12 521

| 4 | Finantstuletisinstrumendid |
| --- | --- |

4

Finantstuletisinstrumendid

| 5 | Laenud ja nõuded |
| --- | --- |

5

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

1 666 725

Amortiseeritud soetusmaksumus

1 615 589

| 5 | Laenud ja ettemaksed |
| --- | --- |

5

Laenud ja ettemaksed

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

1 422

| 6 | Müügivalmis finantsvarad |
| --- | --- |

6

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis

497 539

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

497 539

| 6 | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid |
| --- | --- |

6

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

| 7 | Muud varad |
| --- | --- |

7

Muud varad

Laenud ja nõuded

4 385

Amortiseeritud soetusmaksumus

4 385

| 7 | Muud varad |
| --- | --- |

7

Muud varad

Varad kokku

Varad kokku

3 024 653

3 024 653

2 974 939

2 974 939

Varad kokku

Varad kokku

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| KOHUSTUSED |
| Finantsseisundi aruanne seisuga 31. detsember 2017 | Mõõtmiskategooria IAS 39 kohaselt | Bilansiline netomaksumus | Mõõtmiskategooria IFRS 9 kohaselt | Bilansiline netomaksumus | Finantsseisundi aruanne alates 1. jaanuarist 2018 |
| 8 | Finantstuletisinstrumendid |

tuhandetes eurodes

KOHUSTUSED

Finantsseisundi aruanne seisuga 31. detsember 2017

Mõõtmiskategooria IAS 39 kohaselt

Bilansiline netomaksumus

Mõõtmiskategooria IFRS 9 kohaselt

Bilansiline netomaksumus

Finantsseisundi aruanne alates 1. jaanuarist 2018

8

Finantstuletisinstrumendid

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

1 153

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

1 153

| 8 | Finantstuletisinstrumendid |
| --- | --- |

8

Finantstuletisinstrumendid

| 9 | Edasilükkunud tulud |
| --- | --- |

9

Edasilükkunud tulud

Amortiseeritud soetusmaksumus

25 802

Amortiseeritud soetusmaksumus

25 802

| 9 | Edasilükkunud tulud |
| --- | --- |

9

Edasilükkunud tulud

| 10 | Antud tagatiste eraldised |
| --- | --- |

10

Antud tagatiste eraldised

Finantstagatised

484

484

Finantstagatised

484

484

| 10 | Antud tagatiste eraldised |
| --- | --- |

10

Antud tagatiste eraldised

| 11 | Laenuandmiskohustuste eraldised |
| --- | --- |

11

Laenuandmiskohustuste eraldised

Amortiseeritud soetusmaksumus

—

Amortiseeritud soetusmaksumus

4 156

| 11 | Laenuandmiskohustuste eraldised |
| --- | --- |

11

Laenuandmiskohustuste eraldised

| 12 | Võlad kolmandatele isikutele |
| --- | --- |

12

Võlad kolmandatele isikutele

Amortiseeritud soetusmaksumus

157 285

Amortiseeritud soetusmaksumus

157 285

| 12 | Võlad kolmandatele isikutele |
| --- | --- |

12

Võlad kolmandatele isikutele

| 13 | Muud kohustused |
| --- | --- |

13

Muud kohustused

Amortiseeritud soetusmaksumus

2 462

Amortiseeritud soetusmaksumus

2 462

| 13 | Muud kohustused |
| --- | --- |

13

Muud kohustused

Kohustused kokku

Kohustused kokku

187 186

187 186

191 342

191 342

Kohustused kokku

Kohustused kokku

| 14 | Rahastu omakapital |
| --- | --- |

14

Rahastu omakapital

| 14 | Rahastu omakapital |
| --- | --- |

14

Rahastu omakapital

| 13.1 | Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud |
| --- | --- |

13.1

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

2 517 000

2 517 000

| 13.1 | Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud |
| --- | --- |

13.1

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

| 13.2 | Õiglase väärtuse reserv |
| --- | --- |

13.2

Õiglase väärtuse reserv

125 816

—

| 13.2 | Õiglase väärtuse reserv |
| --- | --- |

13.2

Õiglase väärtuse reserv

| 13.3 | Jaotamata kasum |
| --- | --- |

13.3

Jaotamata kasum

194 651

266 597

| 13.3 | Jaotamata kasum |
| --- | --- |

13.3

Jaotamata kasum

Kohustused ja omakapital kokku

Kohustused ja omakapital kokku

3 024 653

3 024 653

2 974 939

2 974 939

Kohustused ja omakapital kokku

Kohustused ja omakapital kokku

Järgmises tabelis on esitatud võrdlevalt rahastu varade ja kohustuste bilansiline maksumus IAS 39 kohaste varasemate mõõtmiskategooriate ja alates 1. jaanuarist 2018 kasutatavate IFRS 9 kohaste mõõtmiskategooriate kaupa

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| FINANTSVARAD | IAS 39 kohane bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017. | Ümber liigitatud | Ümber hinnatud | IFRS 9 kohane bilansiline maksumus seisuga 1.1.2018. |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | | | | |
| 1 | Raha ja raha ekvivalendid |

tuhandetes eurodes

FINANTSVARAD

IAS 39 kohane bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017.

Ümber liigitatud

Ümber hinnatud

IFRS 9 kohane bilansiline maksumus seisuga 1.1.2018.

Amortiseeritud soetusmaksumus

Amortiseeritud soetusmaksumus

1

Raha ja raha ekvivalendid

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

549 101

—

—

549 101

| 2 | Nõuded rahastajate vastu |
| --- | --- |

2

Nõuded rahastajate vastu

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

150 000

—

—

150 000

| 3 | Likviidsed finantsvarad |
| --- | --- |

3

Likviidsed finantsvarad

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

144 382

—

—

144 382

| 4 | Finantstuletisinstrumendid |
| --- | --- |

4

Finantstuletisinstrumendid

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

12 521

—

—

12 521

| 5 | Laenud ja ettemaksed |
| --- | --- |

5

Laenud ja ettemaksed

IAS 39 kohane algsaldo

1 666 725

—

—

1 666 725

Üleminek amortiseeritud soetusmaksumusega kajastamiselt kajastamisele õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—1 422

—

—1 422

Uus oodatava krediidikahju allahindluse summa

—

—

—49 714

—49 714

IFRS 9 kohane lõppsaldo

1 666 725

—1 422

—49 714

1 615 589

| 7 | Muud varad |
| --- | --- |

7

Muud varad

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

4 385

—

—

4 385

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantsvarad kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantsvarad kokku

2 527 114

2 527 114

—1 422

—1 422

—49 714

—49 714

2 475 978

2 475 978

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | IAS 39 kohane bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017. | Ümber liigitatud | Ümber hinnatud | IFRS 9 kohane bilansiline maksumus seisuga 1.1.2018. |
| Muu koondkasumi kaudu õiglases väärtuses / müügivalmis finantsvarad | | | | |
| 6 | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid |

tuhandetes eurodes

IAS 39 kohane bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017.

Ümber liigitatud

Ümber hinnatud

IFRS 9 kohane bilansiline maksumus seisuga 1.1.2018.

Muu koondkasumi kaudu õiglases väärtuses / müügivalmis finantsvarad

Muu koondkasumi kaudu õiglases väärtuses / müügivalmis finantsvarad

6

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

IAS 39 kohane algsaldo

497 539

—

—

497 539

Üleminek müügivalmis finantsvarana kajastamiselt kajastamisele õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

—497 539

—

—497 539

IFRS 9 kohane lõppsaldo

497 539

—497 539

—

—

Muu koondkasumi kaudu õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarad

Muu koondkasumi kaudu õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarad

497 539

497 539

—497 539

—497 539

—

—

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

| 5 | Laenud ja ettemaksed |
| --- | --- |

5

Laenud ja ettemaksed

IAS 39 kohane algsaldo

—

—

—

—

Üleminek amortiseeritud soetusmaksumusega kajastamiselt kajastamisele õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

1 422

—

1 422

Uus oodatava krediidikahju allahindluse summa

—

—

—

—

IFRS 9 kohane lõppsaldo

—

1 422

—

1 422

| 6 | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid |
| --- | --- |

6

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

IAS 39 kohane algsaldo

—

—

—

—

Üleminek müügivalmis finantsvarana kajastamiselt kajastamisele õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—

497 539

—

497 539

IFRS 9 kohane lõppsaldo

—

497 539

—

497 539

Kasumiaruande kaudu õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarad kokku

Kasumiaruande kaudu õiglases väärtuses mõõdetud finantsvarad kokku

—

498 961

498 961

—

498 961

498 961

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

3 024 653

3 024 653

—

—

—49 714

—49 714

2 974 939

2 974 939

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| FINANTSKOHUSTISED | IAS 39 kohane bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017. | Ümber liigitatud | Ümber hinnatud | IFRS 9 kohane bilansiline maksumus seisuga
  1.1.2018. |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | | | | |
| 9 | Edasilükkunud tulud |

tuhandetes eurodes

FINANTSKOHUSTISED

IAS 39 kohane bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017.

Ümber liigitatud

Ümber hinnatud

IFRS 9 kohane bilansiline maksumus seisuga

1.1.2018.

Amortiseeritud soetusmaksumus

Amortiseeritud soetusmaksumus

9

Edasilükkunud tulud

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

25 802

—

—

25 802

| 10 | Laenuandmiskohustuste eraldised |
| --- | --- |

10

Laenuandmiskohustuste eraldised

IAS 39 kohane algsaldo

—

—

—

Uus oodatava krediidikahju allahindluse summa

—

—

4 156

4 156

IFRS 9 kohane lõppsaldo

—

4 156

4 156

| 11 | Võlad kolmandatele isikutele |
| --- | --- |

11

Võlad kolmandatele isikutele

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

157 285

—

—

157 285

| 12 | Muud kohustused |
| --- | --- |

12

Muud kohustused

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

2 462

—

—

2 462

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustised kokku

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad finantskohustised kokku

185 549

185 549

—

—

4 156

4 156

189 705

189 705

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

Õiglane väärtus muutustega läbi kasumiaruande

| 13 | Finantstuletisinstrumendid |
| --- | --- |

13

Finantstuletisinstrumendid

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

1 153

—

—

1 153

| 14 | Antud tagatiste eraldised |
| --- | --- |

14

Antud tagatiste eraldised

IAS 39 kohane algsaldo ja IFRS 9 kohane lõppsaldo

484

484

—

—

484

484

Uus oodatava krediidikahju allahindluse summa

—

—

—

—

IFRS 9 kohane lõppsaldo

484

484

—

—

484

484

Kasumiaruande kaudu õiglases väärtuses mõõdetud finantskohustised kokku

Kasumiaruande kaudu õiglases väärtuses mõõdetud finantskohustised kokku

1 637

1 637

—

—

—

1 637

1 637

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

187 186

187 186

—

—

4 156

4 156

191 342

191 342

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade IFRS 9-le ülemineku mõjust rahastu omakapitalile seisuga 1. jaanuar 2018 Üleminek mõjutab ainult õiglase väärtuse reservi, mitte aga muid omakapitali osi

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Õiglase väärtuse reserv |
| IAS 39 kohane lõppsaldo seisuga 31. detsember 2017 | 125 816 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid, mida kajastatakse müügivalmis finantsvara asemel õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | —125 816 |
| IFRS 9 kohane algsaldo seisuga 1. jaanuar 2018 | — |
| | Jaotamata kasum |
| IAS 39 kohane lõppsaldo seisuga 31. detsember 2017 | 194 651 |
| Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid, mida kajastatakse müügivalmis finantsvara asemel õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | 125 816 |
| IFRS 9 kohaselt kajastatud oodatav krediidikahju (laenud ja ettemaksed) | —49 712 |
| IFRS 9 kohaselt kajastatud eraldised (laenukohustused) | —4 156 |
| IFRS 9 kohane algsaldo seisuga 1. jaanuar 2018 | 266 599 |
| IFRS 9 kasutuselevõtust tingitud omakapitali muutuste summa kokku | —53 868 |

tuhandetes eurodes

Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

IAS 39 kohane lõppsaldo seisuga 31. detsember 2017

IAS 39 kohane lõppsaldo seisuga 31. detsember 2017

125 816

125 816

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid, mida kajastatakse müügivalmis finantsvara asemel õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

—125 816

IFRS 9 kohane algsaldo seisuga 1. jaanuar 2018

IFRS 9 kohane algsaldo seisuga 1. jaanuar 2018

—

—

Jaotamata kasum

Jaotamata kasum

IAS 39 kohane lõppsaldo seisuga 31. detsember 2017

IAS 39 kohane lõppsaldo seisuga 31. detsember 2017

194 651

194 651

Aktsiad ja muud muutuvtuluga väärtpaberid, mida kajastatakse müügivalmis finantsvara asemel õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

125 816

IFRS 9 kohaselt kajastatud oodatav krediidikahju (laenud ja ettemaksed)

—49 712

IFRS 9 kohaselt kajastatud eraldised (laenukohustused)

—4 156

IFRS 9 kohane algsaldo seisuga 1. jaanuar 2018

IFRS 9 kohane algsaldo seisuga 1. jaanuar 2018

266 599

266 599

IFRS 9 kasutuselevõtust tingitud omakapitali muutuste summa kokku

IFRS 9 kasutuselevõtust tingitud omakapitali muutuste summa kokku

—53 868

—53 868

Järgmises tabelis on esitatud võrdlevalt väärtuse langusest tuleneva allahindluse IAS 39 kohane lõppsaldo ja uus, IFRS 9 kohaselt kajastatav väärtuse langusest tulenev allahindlus

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 1.1.2018. | 31.12.2017. |
| Allahindlus: | 12 kuu oodatava krediidikahju allahindlus (1 etapp) | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud (2 etapp) | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3 etapp) | Kokku | Kokku |
| 1 | Raha ja raha ekvivalendid amortiseeritud soetusmaksumuses IAS 39 ja IFRS 9 kohaselt |

tuhandetes eurodes

1.1.2018.

31.12.2017.

Allahindlus:

Allahindlus:

12 kuu oodatava krediidikahju allahindlus (1 etapp)

12 kuu oodatava krediidikahju allahindlus (1 etapp)

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud (2 etapp)

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud (2 etapp)

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3 etapp)

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud (3 etapp)

Kokku

Kokku

Kokku

Kokku

1

Raha ja raha ekvivalendid amortiseeritud soetusmaksumuses IAS 39 ja IFRS 9 kohaselt

—

—

—

—

—

| 2 | Likviidsed finantsvarad |
| --- | --- |

2

Likviidsed finantsvarad

—

—

—

—

—

| 3.1 | Laenud ja ettemaksed – saldo |
| --- | --- |

3.1

Laenud ja ettemaksed – saldo

19 738

29 976

113 255

162 969

113 255

| 3.2 | Laenuandmiskohustused – bilansivälised kirjed |
| --- | --- |

3.2

Laenuandmiskohustused – bilansivälised kirjed

1 993

2 163

—

4 156

—

| 4 | Väljaantud finantstagatislepingud |
| --- | --- |

4

Väljaantud finantstagatislepingud

—

484

484

—

484

484

484

484

Kokku

Kokku

21 731

21 731

32 623

32 623

113 255

113 255

167 609

167 609

113 739

113 739

3   Riskijuhtimine

Riskijuhtimine

Käesolevas lisas esitatakse teave rahastu krediidi- ja finantsriskide ning nende juhtimise ja kontrolli kohta, keskendudes eeskätt tema finantsinstrumentide kasutamisega seonduvatele peamistele riskidele Need on järgmised:

| — | krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk; |
| --- | --- |

—

krediidirisk – kliendi või vastaspoole makseviivituse korral kahju saamise risk, mis tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk;

| — | likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju; |
| --- | --- |

—

likviidsusrisk – risk, et majandusüksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju;

| — | tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust |
| --- | --- |

—

tururisk – risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust

3.1   
  Riskijuhtimise korralduslik külg

Riskijuhtimise korralduslik külg

Euroopa Investeerimispank kohandab oma riskijuhtimist jooksvalt

EIP riskijuhtimise üksus määrab kindlaks rahastu riskid, hindab ja jälgib neid ning annab nende kohta aru, tegutsedes sealjuures sõltumatult Ülesannete lahusust säilitavas raamistikus on riskijuhtimine front office'i toimingutest sõltumatu EIPs annab riskijuhtimise üksuse peadirektor riskidega seonduvatest küsimustest aru selleks määratud riskijuhtimise asepresidendile Nimetatud asepresident vastutab riskiaruannete esitamise eest Euroopa Investeerimispanga halduskomiteele ja direktorite nõukogule

front office

3.2   
  Krediidirisk

Krediidirisk

Krediidirisk on potentsiaalne kahju, mis võib tekkida kliendi või vastaspoole makseviivitusest ning tuleneb mis tahes vormis krediidiriski positsioonist, sealhulgas arveldusrisk

3.2.1   Krediidiriski poliitika

Krediidiriski poliitika

Laenude vastaspoolte kohta krediidianalüüsi tegemisel hindab EIP krediidiriski eesmärgiga see välja arvutada ja seda hinnastada EIP on välja töötanud sisereitingute metoodika (IRM), et määrata kindlaks oma laenuvõtjate / tagatiseandjate sisereitingud See metoodika põhineb hindamislehtede süsteemil, mis on töötatud välja iga suurema krediidi vastaspoolte liigi (nt äriühingud, pangad, avaliku sektori üksused) jaoks nende eripärasid arvestades Võttes arvesse nii parimaid pangandustavasid kui ka Baseli rahvusvahelise kapitalikokkuleppe (Basel II) raames sätestatud põhimõtteid, jagatakse kõik vastaspooled, kes on konkreetse tehingu krediidiprofiili seisukohast olulised, sisereitingu kategooriatesse, kasutades asjaomase vastaspoole suhtes kohaldatavat sisereitingute metoodikat Igale vastaspoolele määratakse sisereiting, mis vastab tema makseviivituse tõenäosust kirjeldavale välisvaluutareitingule, millele järgneb tema äri- ja finantsriskiprofiili ja tegevuse kontekstis asjakohase riigiriski põhjalik analüüs

Projektipõhise finantseerimise ja muude piiratud kasutusega struktureeritud tehingute kohta tehtavate krediidikvaliteedi hinnangute korral kasutatakse asjaomase majandusharu puhul asjakohaseid krediidiriski töövahendeid, milles peamiselt keskendutakse rahavoogude kättesaadavusele ja võla teenindamise suutlikkusele Need töövahendid hõlmavad projektide lepingulise raamistiku analüüsi, vastaspoole analüüsi ja rahavoogude modelleerimist Sarnaselt äriühingute ja finantsasutustega määratakse igale projektile sisemine riskireiting

Kõiki sisemisi riskireitinguid jälgitakse kogu laenutähtaja jooksul ja neid uuendatakse korrapäraselt

Kõigi tehingute suhtes, mida tehakse majandusüksustega, kes ei ole riigid (või millele tagatise andja ei ole riik või sarnaste tehingute puhul), rakendatakse tehingulimiite ja vastaspoole suuruse piiranguid Vastaspoole piiranguid määratakse asjakohasel juhul rühma konsolideeritud riskipositsioonide tasandil Sellised piirangud peegeldavad üldjuhul vastaspoolte omavahendite suurust

Krediidiriski maandamiseks kasutab EIP vastavalt vajadusele ja lähtudes iga juhtumi eripärast mitmesuguseid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid:

| — | vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt õiguste loovutamine või aktsiatele, varadele või kontodele seatud pant) ja/või |
| --- | --- |

—

vastaspoole või projektiga seonduvad väärtpaberid (nt õiguste loovutamine või aktsiatele, varadele või kontodele seatud pant) ja/või

| — | tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii |
| --- | --- |

—

tagatised, mida üldjuhul annab rahastatava projekti sponsor (nt täitmistagatised, nõudegarantiid), või pangagarantii

Rahastu ei kasuta krediidiriski maandamiseks krediidituletisinstrumente

3.2.2   Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Maksimaalne krediidiriski positsioon ilma tagatisi ja muid krediidikvaliteedi parandamise vahendeid arvesse võtmata

Järgnevas tabelis on näidatud maksimaalne krediidiriski positsioon finantsseisundi aruande kirjete, sealhulgas tuletisinstrumentide puhul Maksimaalne riskipositsioon on näidatud brutosummana enne tagatise kasutamise abil toimuva riskimaandamise mõju arvesse võtmist

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Maksimaalne riskipositsioon | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| VARAD | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | 573 708 | 549 101 |
| Nõuded rahastajate vastu | 100 000 | 150 000 |
| Likviidsed finantsvarad | 335 140 | 144 382 |
| Finantstuletisinstrumendid | 9 873 | 12 521 |
| Laenud ja ettemaksed | 1 540 991 | 1 666 725 |
| Muud varad | 171 | 4 385 |
| Varad kokku | 2 559 883 | 2 527 114 |
| Laenuandmiskohustuste eraldised | —23 822 | — |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| BILANSIVÄLISED KIRJED | | |
| Tingimuslikud kohustused | | |
| — | Antud tagatised |

tuhandetes eurodes

Maksimaalne riskipositsioon

31.12.2018.

31.12.2017.

VARAD

VARAD

Raha ja raha ekvivalendid

573 708

549 101

Nõuded rahastajate vastu

100 000

150 000

Likviidsed finantsvarad

335 140

144 382

Finantstuletisinstrumendid

9 873

12 521

Laenud ja ettemaksed

1 540 991

1 666 725

Muud varad

171

171

4 385

Varad kokku

Varad kokku

2 559 883

2 559 883

2 527 114

2 527 114

Laenuandmiskohustuste eraldised

Laenuandmiskohustuste eraldised

—23 822

—23 822

—

—

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

BILANSIVÄLISED KIRJED

Tingimuslikud kohustused

—

Antud tagatised

1 553 668

74 569

Kohustused

| — | Väljamaksmata laenud |
| --- | --- |

—

Väljamaksmata laenud

1 283 931

869 983

| — | Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised |
| --- | --- |

—

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

2 800

7 682

Bilansivälised kirjed kokku

Bilansivälised kirjed kokku

2 840 399

2 840 399

952 234

952 234

Krediidiriski positsioon kokku

Krediidiriski positsioon kokku

5 376 460

5 376 460

3 479 348

3 479 348

3.2.3   Laenude ja ettemaksetega seonduv krediidirisk

Laenude ja ettemaksetega seonduv krediidirisk

3.2.3.1   Krediidiriski mõõtmine laenude ja ettemaksete puhul

Iga rahastu tehtava laenu või tagatise kohta koostatakse põhjalik riskihinnang ja arvutatakse välja oodatava kahju määrade hinnang, mis kajastuvad laenu reitinguklassis Lisade punktis 24 kirjeldatud tulemusliku rahastamise vahendi tegevuse (kui vahendatud laenud välja arvata) suhtes ei kohaldata krediidiriski poliitika suunised, vaid teistsugust korda Laenu reitinguklass määratakse kindlaks üldtunnustatud kriteeriumide põhjal, võttes arvesse laenuvõtja krediidikvaliteeti, laenu lõpptähtaega, tagatist ja vajaduse korral tagatiseandjat

Laenu reitinguklassidesse määramise süsteem hõlmab metoodikaid, protsesse, andmebaase ja IT-süsteeme, mis toetavad laenuandmise tehingute krediidiriski hindamist ja oodatava kahju määra hinnangute arvutamist Süsteemis võetakse kokku suur hulk teavet, et määrata laenude krediidiriskidele suhteline reiting Laenu reitinguklassid kajastavad oodatava kahju määra hinnangulise taseme nüüdisväärtust, mis leitakse peamiste võlglaste makseviivituse tõenäosuse, asjaomase riskipositsiooni ja makseviivituse korral tekkiva kahju suuruse alusel Laenu reitinguklasse kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

| — | laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

laenuandmise riskide täpsema ja kvantitatiivsema hinnangu koostamise abivahendina;

| — | järelevalveülesannete jaotamise abivahendina; |
| --- | --- |

—

järelevalveülesannete jaotamise abivahendina;

| — | laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga; |
| --- | --- |

—

laenuportfelli krediidikvaliteedi kirjeldusena mis tahes kuupäeva seisuga;

| — | ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel |
| --- | --- |

—

ühe sisendina oodatava kahju määral põhinevate riski hinnastamisotsuste tegemisel

Laenu reitinguklassi määramisel võetakse arvesse järgmiseid tegureid

| i) | Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatiseandjatele sisereitingud Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks |
| --- | --- |

i)

Laenuvõtja krediidivõimelisus: riskijuhtimise üksus vaatab laenuvõtjad sõltumatult läbi ja hindab nende krediidivõimelisust sisemiste metoodikate ja välisandmete alusel Kooskõlas valitud Basel II täiustatud meetodiga on pank töötanud välja sisereitingute metoodika, mille abil ta määrab laenuvõtjatele ja tagatiseandjatele sisereitingud Sealjuures võetakse aluseks hindamislehtede komplekt, mis sisaldab hindamislehti erinevate kindlaksmääratud vastaspoole liikide jaoks

| ii) | Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatiseandja satuvad samaaegselt finantsraskustesse Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega on halvem (madalam) ka laenu reitinguklass |
| --- | --- |

ii)

Makseviivituse korrelatsioon: arvuliselt väljendatud võimalus, et laenuvõtja ja tagatiseandja satuvad samaaegselt finantsraskustesse Mida suurem on korrelatsioon laenuvõtja ja tagatise andja makseviivituse tõenäosuse vahel, seda madalam on tagatise väärtus ja seega on halvem (madalam) ka laenu reitinguklass

| iii) | Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel |
| --- | --- |

iii)

Tagatisinstrumentide ja väärtpaberite väärtus: seda hinnatakse emitendi krediidivõimelisuse ja kasutatava instrumendi liigi kombinatsiooni alusel

| iv) | Sissenõudmismäär: summa, mis saadakse eeldatavasti tagasi pärast asjaomase vastaspoole makseviivitust Seda summat väljendatakse protsendina riskipositsioonist |
| --- | --- |

iv)

Sissenõudmismäär: summa, mis saadakse eeldatavasti tagasi pärast asjaomase vastaspoole makseviivitust Seda summat väljendatakse protsendina riskipositsioonist

| v) | Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja parandab selle sisereitingut |
| --- | --- |

v)

Lepinguline raamistik: usaldusväärne lepinguline raamistik suurendab laenu krediidikvaliteeti ja parandab selle sisereitingut

| vi) | Laenu kestus (või üldisemalt laenu rahavoog): kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht |
| --- | --- |

vi)

Laenu kestus (või üldisemalt laenu rahavoog): kui kõik muud näitajad on samad, siis mida pikem on laenu kestus, seda suurem on laenu teenindamisel raskustesse sattumise oht

Laenu oodatav kahju määr arvutatakse viie eespool kirjeldatud elemendi kombineerimise teel Olenevalt kõnealuse kahjumäära tasemest määratakse laenule üks järgmistest allpool loetletud laenu reitinguklassidest

| „A“ | Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud Neil on kolm alaliiki:






  „A0“ | Laenud, mis on antud ELi liikmesriigile või mille on taganud ELi liikmesriik ja mille oodatav kahjum on 0 % (võttes arvesse panga eelisseisundit ja eeldades, et seadusest tulenevalt saab pank laenu tähtaja täitudes täielikult oma vara tagasi) |
| --- | --- | --- |

„A“

Kõrgeima krediidikvaliteediga laenud Neil on kolm alaliiki:

„A0“

Laenud, mis on antud ELi liikmesriigile või mille on taganud ELi liikmesriik ja mille oodatav kahjum on 0 % (võttes arvesse panga eelisseisundit ja eeldades, et seadusest tulenevalt saab pank laenu tähtaja täitudes täielikult oma vara tagasi)

| „A+“ | Muudele üksustele kui ELi liikmesriigid antud või selliste üksuste poolt tagatud laenud, mille kestuse ajal ei ole oodata laenu krediidikvaliteedi langust |
| --- | --- |

„A+“

Muudele üksustele kui ELi liikmesriigid antud või selliste üksuste poolt tagatud laenud, mille kestuse ajal ei ole oodata laenu krediidikvaliteedi langust

| „A-“ | Laenutehingud, mille praeguse seisundi säilimine on mõnevõrra kaheldav, kuid mille puhul negatiivne suundumus peaks olema piiratud |
| --- | --- |

„A-“

Laenutehingud, mille praeguse seisundi säilimine on mõnevõrra kaheldav, kuid mille puhul negatiivne suundumus peaks olema piiratud

| „B“ | Kõrge krediidikvaliteediga laenud See on varaklass, mida pank peab usaldusväärseks, kuigi selle krediidikvaliteet võib tulevikus mõnevõrra halveneda Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise aset leidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks |
| --- | --- |

„B“

Kõrge krediidikvaliteediga laenud See on varaklass, mida pank peab usaldusväärseks, kuigi selle krediidikvaliteet võib tulevikus mõnevõrra halveneda Tähiseid B+ ja B- kasutatakse sellise halvenemise aset leidmise suhtelise tõenäosuse tähistamiseks

| „C“ | Hea krediidikvaliteediga laenud Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud |
| --- | --- |

„C“

Hea krediidikvaliteediga laenud Üks näide neist võiks olla heas majanduslikus seisus olevatele pankadele ja äriühingutele antud seitsmeaastase lõpptähtajaga tagatiseta ainumakselaenud või nendega samaväärse amortisatsiooni ja tagasimaksmisel saabuva lõpptähtajaga laenud

| „D“ | See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D- D-reitinguga laenud nõuavad rohkem tähelepanu |
| --- | --- |

„D“

See reitinguklass on piirialaks aktsepteeritava krediidikvaliteediga laenude ja selliste laenude vahel, millega seoses on esinenud mõningaid raskusi Selle olulise erinevuse kajastamiseks kasutatakse laenude reitinguklasside määramisel alamliigitusi D+ ja D- D-reitinguga laenud nõuavad rohkem tähelepanu

| „E“ | See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa välistada Seetõttu jälgitakse neid laene tähelepanelikult ja pingsalt Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimise intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav mingisugune võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju |
| --- | --- |

„E“

See laenu reitinguklass hõlmab laenusid, mille riskiprofiil on üldiselt aktsepteeritust suurema riskiga Siia kuuluvad laenud, millega nende kestuse jooksul on esinenud tõsiseid probleeme ja mille kahjumisseminekut ei saa välistada Seetõttu jälgitakse neid laene tähelepanelikult ja pingsalt Alamklassid E+ ja E- tähistavad nimetatud jälgimise intensiivsust, kusjuures E- reitinguga tehingud on olukorras, kus suure tõenäosusega ei suudeta tulevikus laenude teenindamisel tähtaegadest kinni pidada ning seetõttu on nõutav mingisugune võla restruktureerimine, mis võib kaasa tuua väärtuse langusest tingitud kahju

| „F“ | F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematuid, erakorralisi ja drastilisi negatiivseid asjaolusid Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja neile tehakse konkreetne eraldis |
| --- | --- |

„F“

F (probleemsed) tähistab laenusid, millega kaasnevad aktsepteerimatud riskid F- reitinguga laenud võivad tuleneda ainult pooleliolevatest tehingutest, mille puhul on pärast allakirjutamist esinenud ettenägematuid, erakorralisi ja drastilisi negatiivseid asjaolusid Kõigile tehingutele, millest rahastule tuleneb põhisumma kaotus, määratakse reitinguklassiks F, ja neile tehakse konkreetne eraldis

Üldjuhul pannakse D- või sellest madalama sisereitinguga laenud jälgimisnimekirja Kui laen siiski kiideti juba algselt heaks D- või sellest madalama reitinguklassi riskiprofiiliga, pannakse see jälgimisnimekirja üksnes juhul, kui aset leiab oluline krediidisündmus, mis põhjustab selle laenu reitinguklassi edasise languse

Punktis 3.2.3.3 esitatud tabelis on näidatud rahastu laenuportfelli krediidikvaliteedi analüüs, mis põhineb eespool kirjeldatud laenu reitinguklassidel

3.2.3.2   Laenude andmisest tuleneva krediidiriski positsiooni analüüs

Järgnevas tabelis on näidatud allakirjutatud ja väljamakstud laenudest tulenev maksimaalne krediidiriski positsioon (ilma oodatavat krediidikahjumit arvesse võtmata) laenuvõtjate liikide lõikes, võttes arvesse tagatiseandjate antud tagatisi:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31.12.2018. | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal |
| Pangad | 88 263 | — | 856 484 | 944 747 | 61 % |
| Äriühingud | 147 551 | 45 820 | 205 198 | 398 569 | 26 % |
| Avaliku sektori asutused | 29 182 | — | — | 29 182 | 2 % |
| Riigid | — | 2 647 | 165 846 | 168 493 | 11 % |
| Kokku välja makstud | 264 996 | 48 467 | 1 227 528 | 1 540 991 | 100 % |
| Alla kirjutatud, kuid välja maksmata | 170 356 | — | 1 089 753 | 1 260 110 | |

tuhandetes eurodes

Seisuga 31.12.2018.

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal

Pangad

88 263

—

856 484

944 747

944 747

61 %

61 %

Äriühingud

147 551

45 820

205 198

398 569

398 569

26 %

26 %

Avaliku sektori asutused

29 182

—

—

29 182

29 182

2 %

2 %

Riigid

—

2 647

165 846

168 493

168 493

11 %

11 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

264 996

264 996

48 467

48 467

1 227 528

1 227 528

1 540 991

1 540 991

100 %

100 %

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

170 356

170 356

—

—

1 089 753

1 089 753

1 260 110

1 260 110

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| 31. detsembri 2017 aasta seisuga | Tagatisega | Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid | Tagatiseta | Kokku | Osakaal |
| Pangad | 46 860 | 11 651 | 919 216 | 977 727 | 59 % |
| Äriühingud | 145 914 | 59 462 | 285 492 | 490 868 | 29 % |
| Avaliku sektori asutused | 30 882 | — | — | 30 882 | 2 % |
| Riigid | — | 3 218 | 164 030 | 167 248 | 10 % |
| Kokku välja makstud | 223 656 | 74 331 | 1 368 738 | 1 666 725 | 100 % |
| Alla kirjutatud, kuid välja maksmata | 89 597 | — | 780 386 | 869 983 | |

tuhandetes eurodes

31. detsembri 2017 aasta seisuga

Tagatisega

Muud krediidikvaliteedi parandamise vahendid

Tagatiseta

Kokku

Osakaal

Pangad

46 860

11 651

919 216

977 727

977 727

59 %

59 %

Äriühingud

145 914

59 462

285 492

490 868

490 868

29 %

29 %

Avaliku sektori asutused

30 882

—

—

30 882

30 882

2 %

2 %

Riigid

—

3 218

164 030

167 248

167 248

10 %

10 %

Kokku välja makstud

Kokku välja makstud

223 656

223 656

74 331

74 331

1 368 738

1 368 738

1 666 725

1 666 725

100 %

100 %

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

Alla kirjutatud, kuid välja maksmata

89 597

89 597

—

—

780 386

780 386

869 983

869 983

Laenuvõtjate ja tagatise andjate jälgimine ning projektidega seonduv finants- ja lepinguline järelevalve on tehinguhalduse ja restruktureerimise direktoraadi ülesanne Seega on rahastu antud laenude, laenuvõtjate ja tagatiseandjate krediidivõimelisus pideva jälgimise all Neid jälgitakse vähemalt kord aastas, kuid vajaduse korral ka sagedamini, ning krediidisündmuse toimumisel Eelkõige uurib tehinguhalduse ja restruktureerimise direktoraat, kas lepingulistest õigustest on kinni peetud, ja võtab meetmeid krediidireitingu langetamise ja/või lepinguliste kohustuste mittetäitmise heastamiseks Kui krediidiriski suunised seda nõuavad, võetakse riskimaandamise meetmeid Kui tuleb uuendada väljaantud laenude eest saadud pangatagatisi, siis tagatakse, et need asendatakse või meetmed võetakse õigeaegselt

3.2.3.3   Krediidikvaliteedi analüüs laenuvõtjate liikide lõikes

Järgmistes tabelites on näidatud rahastu laenuportfelli (31. detsembri 2018 aasta ja 31. detsembri 2017 aasta seisuga) krediidikvaliteedi analüüs, mis on koostatud laenude reitinguklassidesse määramise rakenduste abil, võttes aluseks alla kirjutatud (väljamakstud ja väljamaksmata) laenudest tuleneva riskipositsiooni

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31.12.2018. | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A – B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 232 467 | 238 619 | 349 756 | 698 562 | — | 1 519 404 | 54 % |
| | Äriühingud | 103 845 | 7 564 | 744 | 693 100 | 50 000 | 855 253 | 31 % |
| | Avaliku sektori asutused | — | — | 29 182 | 2 994 | — | 32 176 | 1 % |
| Riigid | — | 4 786 | 7 681 | 381 801 | — | 394 268 | 14 % |
| Kokku | 336 312 | 250 969 | 387 363 | 1 776 457 | 50 000 | 2 801 101 | 100 % |

tuhandetes eurodes

Seisuga 31.12.2018.

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A – B-

A – B-

C

C

D+

D+

D- ja sellest madalam

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

232 467

238 619

349 756

698 562

—

1 519 404

1 519 404

54 %

54 %

Äriühingud

103 845

7 564

744

744

693 100

50 000

855 253

855 253

31 %

31 %

Avaliku sektori asutused

—

—

29 182

2 994

—

32 176

32 176

1 %

1 %

Riigid

—

4 786

7 681

381 801

—

394 268

394 268

14 %

14 %

Kokku

Kokku

336 312

336 312

250 969

250 969

387 363

387 363

1 776 457

1 776 457

50 000

50 000

2 801 101

2 801 101

100 %

100 %

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| 31. detsembri 2017 aasta seisuga | Kõrge reiting | Standardne reiting | Min aktsepteeritav risk | Kõrge risk | Reiting puudub | Kokku | Osakaal |
| A – B- | C | D+ | D- ja sellest madalam |
| Laenuvõtja | Pangad | 208 601 | 187 225 | 189 727 | 870 913 | — | 1 456 466 | 58 % |
| | Äriühingud | 114 769 | 8 018 | 3 288 | 533 382 | 1 428 | 660 885 | 26 % |
| | Avaliku sektori asutused | — | — | 30 882 | — | — | 30 882 | 1 % |
| Riigid | — | — | 13 861 | 374 614 | — | 388 475 | 15 % |
| Kokku | 323 370 | 195 243 | 237 758 | 1 778 909 | 1 428 | 2 536 708 | 100 % |

tuhandetes eurodes

31. detsembri 2017 aasta seisuga

Kõrge reiting

Standardne reiting

Min aktsepteeritav risk

Kõrge risk

Reiting puudub

Kokku

Osakaal

A – B-

A – B-

C

C

D+

D+

D- ja sellest madalam

D- ja sellest madalam

Laenuvõtja

Pangad

208 601

187 225

189 727

870 913

—

1 456 466

1 456 466

58 %

58 %

Äriühingud

114 769

8 018

3 288

533 382

1 428

660 885

660 885

26 %

26 %

Avaliku sektori asutused

—

—

30 882

—

—

30 882

30 882

1 %

1 %

Riigid

—

—

13 861

374 614

—

388 475

388 475

15 %

15 %

Kokku

Kokku

323 370

323 370

195 243

195 243

237 758

237 758

1 778 909

1 778 909

1 428

1 428

2 536 708

2 536 708

100 %

100 %

3.2.3.4   Laenude ja ettemaksete riskikontsentratsioonid

3.2.3.4.1   Geograafiline analüüs

Rahastu laenuportfelli kuuluvad laenud jagunevad laenuvõtja riigi põhjal geograafiliselt järgmiselt:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Laenuvõtja riik | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Keenia | 233 269 | 331 891 |
| Nigeeria | 172 515 | 230 042 |
| Tansaania | 124 718 | 116 093 |
| Uganda | 81 766 | 169 869 |
| Burundi | 77 568 | 74 703 |
| Barbados | 74 638 | 25 124 |
| Egiptus | 74 431 | — |
| Jamaica | 72 165 | 85 728 |
| Kongo (Demokraatlik Vabariik) | 62 708 | 62 439 |
| Mauritius | 55 564 | 26 598 |
| Etioopia | 55 215 | 51 719 |
| Dominikaani Vabariik | 54 326 | 61 326 |
| Mauritaania | 50 727 | 64 007 |
| Ghana | 39 246 | 49 895 |
| Togo | 30 634 | 45 574 |
| Ruanda | 28 704 | 38 555 |
| Malawi | 26 827 | 22 800 |
| Piirkondlik (AKV) | 24 335 | 751 |
| Uus-Kaledoonia | 21 124 | 21 670 |
| Angola | 20 651 | 14 850 |
| Cabo Verde | 18 923 | 20 487 |
| Senegal | 18 330 | 13 881 |
| Sambia | 17 700 | 10 910 |
| Prantsuse Polüneesia | 17 453 | 17 235 |
| Kamerun | 14 784 | 25 012 |
| Mosambiik | 14 719 | 19 212 |
| Kaimanisaared | 13 213 | 14 958 |
| Nigeeria | 9 655 | 5 631 |
| Botswana | 7 278 | 7 618 |
| Seišellid | 4 786 | 5 036 |
| Mali | 4 767 | 5 612 |
| Haiti | 4 748 | 6 006 |
| Burkina Faso | 4 649 | 6 041 |
| Samoa | 3 986 | 5 100 |
| Vanuatu | 1 848 | 2 162 |
| Libeeria | 1 153 | 1 553 |
| Belau | 1 107 | 1 384 |
| Mikroneesia | 759 | 868 |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | 2 | 653 |
| Namiibia | — | 1 971 |
| Kongo | — | 1 730 |
| Tonga | — | 31 |
| Kokku | 1 540 991 | 1 666 725 |

tuhandetes eurodes

Laenuvõtja riik

31.12.2018.

31.12.2017.

Keenia

233 269

331 891

Nigeeria

172 515

230 042

Tansaania

124 718

116 093

Uganda

81 766

169 869

Burundi

77 568

74 703

Barbados

74 638

25 124

Egiptus

74 431

—

Jamaica

72 165

85 728

Kongo (Demokraatlik Vabariik)

62 708

62 439

Mauritius

55 564

26 598

Etioopia

55 215

51 719

Dominikaani Vabariik

54 326

61 326

Mauritaania

50 727

64 007

Ghana

39 246

49 895

Togo

30 634

45 574

Ruanda

28 704

38 555

Malawi

26 827

22 800

Piirkondlik (AKV)

24 335

751

751

Uus-Kaledoonia

21 124

21 670

Angola

20 651

14 850

Cabo Verde

18 923

20 487

Senegal

18 330

13 881

Sambia

17 700

10 910

Prantsuse Polüneesia

17 453

17 235

Kamerun

14 784

25 012

Mosambiik

14 719

19 212

Kaimanisaared

13 213

14 958

Nigeeria

9 655

5 631

Botswana

7 278

7 618

Seišellid

4 786

5 036

Mali

4 767

5 612

Haiti

4 748

6 006

Burkina Faso

4 649

6 041

Samoa

3 986

5 100

Vanuatu

1 848

2 162

Libeeria

1 153

1 553

Belau

1 107

1 384

Mikroneesia

759

759

868

868

Lõuna-Aafrika Vabariik

2

2

653

653

Namiibia

—

1 971

Kongo

—

1 730

Tonga

—

31

31

Kokku

Kokku

1 540 991

1 540 991

1 666 725

1 666 725

3.2.3.4.2   Majandussektori analüüs

Majandussektori analüüs

Järgmises tabelis on analüüsitud rahastu laenuportfelli laenuvõtja majandussektori järgi Tehinguid, mis jõuavad lõpliku laenuvõtjani läbi finantsvahendajate, kajastatakse üldiste laenude all

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Laenuvõtja majandussektor | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Teenindussektor jm | 957 602 | 991 282 |
| Linnaareng, renoveerimine ja transport | 192 400 | 194 101 |
| Elektrienergia, süsi jm | 181 317 | 290 364 |
| Toormed ja kaevandamine | 45 820 | 59 462 |
| Materjalitöötlus, ehitus | 33 144 | 2 194 |
| Teed ja kiirteed | 32 043 | 40 960 |
| Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid | 29 182 | 30 882 |
| Telekommunikatsioon | 26 095 | 20 310 |
| Kemikaalid, plastid ja ravimid | 20 436 | — |
| Toiduahel | 15 386 | 15 586 |
| Jäätmete taaskasutamine | 7 564 | 8 018 |
| Sotsiaaltaristu, haridus ja tervishoid | 2 | 1 100 |
| Nafta ja gaas | — | 12 466 |
| Kokku | 1 540 991 | 1 666 725 |

tuhandetes eurodes

Laenuvõtja majandussektor

31.12.2018.

31.12.2017.

Teenindussektor jm

957 602

991 282

Linnaareng, renoveerimine ja transport

192 400

194 101

Elektrienergia, süsi jm

181 317

290 364

Toormed ja kaevandamine

45 820

59 462

Materjalitöötlus, ehitus

33 144

2 194

Teed ja kiirteed

32 043

40 960

Lennujaamad ja lennuliikluse juhtimissüsteemid

29 182

30 882

Telekommunikatsioon

26 095

20 310

Kemikaalid, plastid ja ravimid

20 436

—

Toiduahel

15 386

15 586

Jäätmete taaskasutamine

7 564

8 018

Sotsiaaltaristu, haridus ja tervishoid

2

2

1 100

Nafta ja gaas

—

12 466

Kokku

Kokku

1 540 991

1 540 991

1 666 725

1 666 725

3.2.3.5   Iga sisemise riskireitingu krediidiriski positsioon

Rahastu kasutab Basel III põhimõtetel põhineva sisereitingute metoodika kohast sisereitingute metoodikat Enamikule rahastu vastaspooltele on antud sisereiting selle metoodika alusel Järgmises tabelis on esitatud rahastu laenuportfelli jaotus vastavalt laenuvõtjate ja tagatiseandjate sisereitingule, kui see on olemas, olenevalt sellest, kumma oma on parem Juhul kui sisereiting ei ole teada, on esitatud välisreiting

Tabelis on kajastatud nii allakirjutatud (väljamakstud kui ka väljamaksmata) riskipositsioonid kui ka kaalutud riskipositsioonid Need on saadud vastavalt sisemetoodikale, mida rahastu kasutab limiidi juhtimiseks

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| 2018 |
| | 12 kuu oodatav krediidikahju: | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | — | 90 875 | — | — | — | 90 875 |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | 74 650 | — | — | — | — | 74 650 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | 17 804 | — | — | — | — | 17 804 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | 39 295 | 18 783 | — | — | — | 58 078 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | 165 551 | — | — | — | — | 165 551 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | 834 194 | 94 749 | — | — | — | 928 943 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | 75 057 | 134 701 | — | — | 1 806 | 211 564 |
| Sisereiting 8 – maksejõuetu vastaspool | — | — | 185 273 | 3 588 | — | 188 861 |
| Kahju allahindlus | —22 023 | —27 342 | —143 092 | —1 794 | —1 084 | —195 335 |
| Bilansiline maksumus | 1 184 528 | 311 766 | 42 181 | 1 794 | 722 | 1 540 991 |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | | | |
| Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk | — | — | — | — | — | — |
| Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk | 102 092 | — | — | — | — | 102 092 |
| Sisereiting 3 – väike krediidirisk | 12 000 | — | — | — | — | 12 000 |
| Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk | 12 463 | — | — | — | — | 12 463 |
| Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool | 230 455 | — | — | — | — | 230 455 |
| Sisereiting 6 – suur krediidirisk | 567 573 | 22 467 | — | — | — | 590 040 |
| Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk | 100 055 | 96 074 | — | — | — | 196 129 |
| Sisereiting 8 – maksejõuetu vastaspool | — | — | 16 932 | — | — | 16 932 |
| Sisereitinguta (*3) | 123 821 | — | — | — | — | 123 821 |
| Kahju allahindlus | —7 225 | —16 597 | — | — | — | —23 822 |
| Bilansiline maksumus | 1 141 234 | 101 944 | 16 932 | — | — | 1 260 110 |

tuhandetes eurodes

2018

2018

12 kuu oodatav krediidikahju:

12 kuu oodatav krediidikahju:

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Kokku

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

—

90 875

—

—

—

90 875

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

74 650

—

—

—

—

74 650

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

17 804

—

—

—

—

17 804

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

39 295

18 783

—

—

—

58 078

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

165 551

—

—

—

—

165 551

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

834 194

94 749

—

—

—

928 943

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

75 057

134 701

—

—

1 806

211 564

Sisereiting 8 – maksejõuetu vastaspool

—

—

185 273

3 588

—

188 861

Kahju allahindlus

—22 023

—27 342

—143 092

—1 794

—1 084

—195 335

Bilansiline maksumus

Bilansiline maksumus

1 184 528

1 184 528

311 766

311 766

42 181

42 181

1 794

1 794

722

722

1 540 991

1 540 991

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Sisereiting 1 – minimaalne krediidirisk

—

—

—

—

—

—

Sisereiting 2 – väga väike krediidirisk

102 092

—

—

—

—

102 092

Sisereiting 3 – väike krediidirisk

12 000

—

—

—

—

12 000

Sisereiting 4 – keskmine krediidirisk

12 463

—

—

—

—

12 463

Sisereiting 5 – majanduslikult kehvas olukorras olev vastaspool

230 455

—

—

—

—

230 455

Sisereiting 6 – suur krediidirisk

567 573

22 467

—

—

—

590 040

Sisereiting 7 – väga suur krediidirisk

100 055

96 074

—

—

—

196 129

Sisereiting 8 – maksejõuetu vastaspool

—

—

16 932

—

—

16 932

Sisereitinguta (*3)

*3

123 821

—

—

—

—

123 821

Kahju allahindlus

—7 225

—16 597

—

—

—

—23 822

Bilansiline maksumus

Bilansiline maksumus

1 141 234

1 141 234

101 944

101 944

16 932

16 932

—

—

—

—

1 260 110

1 260 110

Rahastu jälgib pidevalt sündmusi, mis mõjutavad tema laenuvõtjaid ja tagatiseandjaid, eriti panku Kui nende reiting halveneb, hindab rahastu igal üksikul juhul eraldi oma lepingukohaseid õigusi ja taotleb leevendusmeetmete võtmist Ta jälgib ka väljaantud laenude eest saadud pangatagatiste uuendamist, et vajaduse korral tagada nende õigeaegne asendamine või meetmete võtmine

3.2.3.6   Maksetähtaja ületanud ja langenud väärtusega laenud

Laenude hilinenud tagasimaksete summad tehakse kindlaks, neid jälgitakse ja nende kohta antakse aru pangas kehtestatud „Finantsjärelevalve suunistes ja korras“ sätestatud korra kohaselt See kord on kooskõlas hea pangandustavaga ja seda kohaldatakse kõigi EIP hallatavate laenude suhtes

Jälgimise käigus tagatakse, et i) tähtajaks tasumata jäänud summad avastatakse ja neist teatatakse vastutavale talitusele lühikese tähtaja jooksul; ii) suure mõjuga juhtumid suunatakse viivitamata edasi asjakohasele tegevus- ja otsustamistasandile; iii) tähtajaks tasumata laenude üldseisu ning võetud ja võetavate tagasinõudmismeetmete kohta antakse korrapäraselt aru EIP juhtkonnale ja liikmesriikidele

Sellistest maksetähtaega ületanud ja langenud väärtusega laenudest tulenevaid võlgnevusi saab analüüsida järgmiselt:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Laenud ja ettemaksed
  31.12.2018. | Laenud ja nõuded
  31.12.2017. |
| Bilansiline maksumus | | 1 540 991 | 1 666 725 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | | | |
| Brutosumma | | 188 861 | 136 827 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu | | —144 886 | —106 203 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline maksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | | 43 975 | 30 624 |
| Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega | | | |
| Tähtaeg on ületatud: | | | |
| 0–30 päeva | | 804 | 1 227 |
| 30-60 päeva | | — | 77 |
| 60-90 päeva | | — | 31 |
| 90-180 päeva | | — | 18 |
| Üle 180 päeva | | 1 | 1 |
| Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline maksumus | | 805 | 1 354 |
| Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline maksumus | | 1 496 211 | 1 634 747 |
| Laenude ja nõuete bilansiline maksumus kokku | | 1 540 991 | 1 666 725 |

tuhandetes eurodes

Laenud ja ettemaksed

31.12.2018.

Laenud ja nõuded

31.12.2017.

Bilansiline maksumus

Bilansiline maksumus

1 540 991

1 540 991

1 666 725

1 666 725

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Brutosumma

188 861

136 827

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu

—144 886

—106 203

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline maksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus bilansiline maksumus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

43 975

43 975

30 624

30 624

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega

Tähtaeg on ületatud:

Tähtaeg on ületatud:

0–30 päeva

804

804

1 227

30-60 päeva

—

77

77

60-90 päeva

—

31

31

90-180 päeva

—

18

18

Üle 180 päeva

1

1

1

1

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline maksumus

Tähtajaks tasumata, kuid krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline maksumus

805

805

1 354

1 354

Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline maksumus

Tähtajaks tasutud ning krediidiriski tõttu langemata väärtusega laenude ja nõuete bilansiline maksumus

1 496 211

1 496 211

1 634 747

1 634 747

Laenude ja nõuete bilansiline maksumus kokku

Laenude ja nõuete bilansiline maksumus kokku

1 540 991

1 540 991

1 666 725

1 666 725

3.2.3.7   Laenutingimuste läbivaatamine ja laenude restruktureerimine makseraskuste korral

Rahastu käsitab laene makseraskuste tõttu restruktureeritud laenudena, kui rahastu lepib laenuvõtjaga kokku, et tolle finantsseisundis toimunud ebasoodsate muutuste tõttu muudetakse temaga sõlmitud lepingu algseid tingimusi, mis mõjutab otseselt selle finantsinstrumendi tulevasi rahavoogusid ja võib põhjustada rahastule kahju Samas ei saa restruktureerimismeetmete rahaline mõju üldiselt olla suurem kui väärtuse langusest tulenev kahju, kuna rahastu lähtub üldiselt rahalise neutraalsuse põhimõttest, mida võetakse arvesse ka restruktureeritavate meetmete hinnatingimuste kokkuleppimisel

Tavapärase tegevuse puhul käsitatakse selliseid laene halvenenud reitinguklassiga laenudena, mis enne uute tingimuste kokkuleppimist kantakse jälgimisnimekirja Rahastu jälgib neid laene tähelepanelikult ka pärast uute tingimuste kokkuleppimist Kui uued maksetingimused ei võimalda tagasi saada vara algset bilansilist maksumust, käsitatakse seda langenud väärtusega varana Väärtuse langusest tuleneva kahjumi arvutamisel lähtutakse prognoositavatest rahavoogudest, mida on diskonteeritud algse tegeliku intressimääraga Pidevalt analüüsitakse reitinguklassiga E- vara väärtuse vähendamise vajadust; vähendada tuleb kõigi reitinguklassiga F laenude väärtust Kui laenu reitinguklass on piisavalt paranenud, eemaldatakse see rahastu sellekohase korra alusel jälgimisnimekirjast

Panga laenude restruktureerimise töörühm rakendas aruandeperioodil järgmisi makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid ja võtteid: laenude tähtaja pikendamine, ainult põhiosa tagasimaksete edasilükkamine, põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine ning viiviste kapitaliseerimine Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed ei sisalda nende aluseks oleva tehingu kajastamise lõpetamist, välja arvatud juhul, kui ümberstruktureerimise kuupäeva seisuga peetakse lepinguliste muutuste mõju laenu nüüdispuhasväärtusele märkimisväärseks Kui sellise hiljuti kajastatud finantsvara väärtus on krediidiriski tõttu langenud, käsitatakse seda krediidiriski tõttu langenud väärtusega finantsvarana

Kui lepingutingimusi muudetakse selliselt, et tekkinud riskipositsioon ei mõjuta tulevasi rahavoogusid, näiteks tagatise andmise või muu tagatiskokkuleppe sõlmimise või lepingust tulenevatest õigustest loobumise kaudu, ei käsitata seda restruktureerimisena makseraskuste tõttu, mistõttu need sündmused ei anna alust väärtuse languse kajastamiseks

Järgmises tabelis on kajastatud tehingud, mille suhtes rakendatakse makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmeid

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Tehingud, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 33 | 27 |
| Bilansiline maksumus | 280 720 | 136 973 |
| millest langenud väärtusega | 9 506 | 112 423 |
| Kajastatud väärtuse langus | 86 334 | 107 256 |
| Intressitulu tehingutelt, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist | 13 465 | 8 418 |
| Mahakantud riskipositsioonid (pärast tehingu lõpetamist või müüki) | — | 9 395 |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Tehingud, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

33

33

27

27

Bilansiline maksumus

280 720

136 973

millest langenud väärtusega

9 506

112 423

Kajastatud väärtuse langus

86 334

107 256

Intressitulu tehingutelt, mille suhtes kohaldatakse makseraskuste tõttu restruktureerimist

13 465

8 418

Mahakantud riskipositsioonid (pärast tehingu lõpetamist või müüki)

—

9 395

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed |
| | 31.12.2017. | Tähtaja pikendamine | Põhiosa tagasimaksete edasilükkamine | Põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine | Muu | Lepingukohased tagasimaksed ja lõpetamine (29) | 31.12.2018. |
| Pangad | 30 347 | — | 290 | 5 654 | 765 | —9 464 | 27 592 |
| Äriühingud | 106 626 | 3 463 | — | 15 271 | 143 261 | —15 493 | 253 128 |
| Kokku | 136 973 | 3 463 | 290 | 20 925 | 144 026 | —24 957 | 280 720 |

tuhandetes eurodes

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed

Makseraskuste tõttu restruktureerimise meetmed

31.12.2017.

Tähtaja pikendamine

Põhiosa tagasimaksete edasilükkamine

Põhiosa tagasimaksete ja intressimaksete edasilükkamine

Muu

Lepingukohased tagasimaksed ja lõpetamine (29)

29

31.12.2018.

Pangad

30 347

—

290

290

5 654

765

765

—9 464

27 592

Äriühingud

106 626

3 463

—

15 271

143 261

—15 493

253 128

Kokku

Kokku

136 973

136 973

3 463

3 463

290

290

20 925

20 925

144 026

144 026

—24 957

—24 957

280 720

280 720

3.2.4   Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Rahast ja raha ekvivalentidest tulenev krediidirisk

Kasutada olevaid vahendeid investeeritakse kooskõlas rahastu lepinguliste väljamaksekohustuste ajagraafikuga 31. detsembri 2018 aasta ja 31. detsembri 2017 aasta seisuga olid investeeringud pangahoiuste, hoiusesertifikaatide ja kommertsväärtpaberite vormis

Heakskiidetud üksustelt nõutakse samasugust reitingut kui EIP sularahahalduse investeeringute suhtes kohaldatav lühi- ja pikaajaline reiting Juhul kui krediidireitingu on andnud rohkem kui üks reitinguagentuur ja nende antud reitingud on erinevad, lähtutakse madalaimast reitingust Iga heakskiidetud panga puhul on maksimaalne lubatud limiit praegu 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot) Erand on tehtud pangale Société Générale, kus rahastul on hoiukontod jooksvate tehingute jaoks Société Générale'i lühiajaline krediidilimiit 31. detsembril 2018 ja 31. detsembril 2017 oli 110 000 000 eurot (sada kümme miljonit eurot) Suurem limiit on ette nähtud hoiukontodel jooksvate tehingute tegemiseks hoitavatele rahasummadele ning sularahahalduse portfelli kuuluvatele, osutatud vastaspoole välja antud instrumentidele

Kõik investeeringud on tehtud heakskiidetud majandusüksustesse ja nende lõpptähtaeg on kuni kolm kuud alates väärtuspäevast Volitajaile on teatatud kõigist krediidiriski positsioonide ülemmäära rikkumistest 31. detsembri 2018 aasta seisuga oli rahastu likviidsete varade portfelli kuuluvate tähtajaliste hoiuste, kommertsväärtpaberite ja sularaha reiting arvelduspäeval samaväärne reitinguga P-2 (Moody’s) 31. detsembri 2017 aasta seisuga oli rahastu likviidsete varade portfelli kuuluvate tähtajaliste hoiuste, kommertsväärtpaberite ja sularaha reiting arvelduspäeval samaväärne reitinguga P-1 (Moody’s)

Järgmises tabelis on näidatud raha ja raha ekvivalentide seis koos kogunenud intressidega:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Minimaalne lühiajaline krediidireiting
  (Moody’s) | Minimaalne pikaajaline krediidireiting
  (Moody’s) | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| P-1 | Aaa | 71 914 | 13 % | 49 616 | 9 % |
| P-1 | Aa3 | 49 972 | 9 % | 89 971 | 16 % |
| P-1 | A1 | 199 938 | 34 % | 143 080 | 26 % |
| P-1 | A2 | 201 899 | 35 % | 266 434 | 49 % |
| P-2 | A3 | 49 985 | 9 % | — | 0 % |
| Kokku | 573 708 | 100 % | 549 101 | 100 % |

tuhandetes eurodes

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

(Moody’s)

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

(Moody’s)

31.12.2018.

31.12.2017.

P-1

Aaa

71 914

13 %

49 616

9 %

P-1

Aa3

49 972

9 %

89 971

16 %

P-1

A1

199 938

34 %

143 080

26 %

P-1

A2

201 899

35 %

266 434

49 %

P-2

A3

49 985

9 %

—

0 %

Kokku

Kokku

573 708

573 708

100 %

100 %

549 101

549 101

100 %

100 %

3.2.5   Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

Tuletisinstrumentidest tulenev krediidirisk

3.2.5.1   Tuletisinstrumentide krediidiriski põhimõtted

Tuletisinstrumentide puhul kujutab krediidirisk endast kahjumit, mida üks pool kannaks, kui tehingu vastaspool ei suuda oma lepingulisi kohustusi täita Tuletisinstrumentidega seonduv krediidirisk erineb sõltuvalt mitmest tegurist (nagu intressimäärad ja valuutakursid) ning üldiselt vastab see vaid väiksele osale nende tinglikust väärtusest

Rahastu võib oma tavapärase tegevuse raames sõlmida vahetuslepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad konkreetsete laenutehingutega, või valuuta forvardlepinguid eesmärgiga maandada riske, mis seonduvad tema valuutapositsioonidega, mis on nomineeritud muudes aktiivselt kaubeldavates valuutades kui eurodes Euroopa Investeerimispank teeb kõik vahetustehingud väliste vastaspooltega Vahetustehingud lähtuvad samadest vahetuslepingute raamlepingutest ja krediiditoe lisadest, millele Euroopa Investeerimispank ja tema välised vastaspooled on alla kirjutanud

3.2.5.2   Tuletisinstrumentide krediidiriski mõõtmine

Kõiki seoses rahastuga tehtud Euroopa Investeerimispanga vahetustehinguid käsitletakse samas lepingulises raamistikus ja sama metoodika kohaselt, mida Euroopa Investeerimispank kasutab enda jaoks tuletisinstrumente omandades Eeskätt määrab Euroopa Investeerimispank vahetustehingute vastaspoolte aktsepteeritavuse kindlaks samade aktsepteeritavuse tingimuste põhjal, mida ta kasutab üldiselt oma vahetustehingute puhul

Euroopa Investeerimispank kasutab vahetustehingute ja tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seonduva krediidiriski positsiooni mõõtmiseks tururiski netopositsiooni ja potentsiaalse tulevase riskipositsiooni aruandluse ja tehingulimiitide kontrolli meetodit Kõnealustes meetodites võetakse täielikult arvesse rahastuga seonduvaid tuletisinstrumente

| — | Järgmises tabelis on näidatud erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingute lõpptähtajad, jaotatuna nende tingliku väärtuse ja õiglase väärtuse lõikes: |
| --- | --- |

—

Järgmises tabelis on näidatud erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingute lõpptähtajad, jaotatuna nende tingliku väärtuse ja õiglase väärtuse lõikes:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2018. | alla | 1 aasta | 5 aastat | üle | Kokku 2018 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | kuni 10 aastat |
| Tinglik väärtus | — | 5 245 | — | — | 5 245 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | -325 | — | — | -325 |

tuhandetes eurodes

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2018.

alla

1 aasta

5 aastat

üle

Kokku 2018

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

Tinglik väärtus

—

5 245

—

—

5 245

5 245

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

-325

—

—

-325

-325

| | | | | | tuhandetes eurodes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vahetuslepingud seisuga 31.12.2017. | alla | 1 aasta | 5 aastat | üle | Kokku 2017 |
| 1 aasta | kuni 5 aastat | kuni 10 aastat | kuni 10 aastat |
| Tinglik väärtus | — | 8 098 | — | — | 8 098 |
| Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus) | — | -955 | — | — | -955 |

tuhandetes eurodes

tuhandetes eurodes

Vahetuslepingud seisuga 31.12.2017.

alla

1 aasta

5 aastat

üle

Kokku 2017

1 aasta

1 aasta

kuni 5 aastat

kuni 5 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

kuni 10 aastat

Tinglik väärtus

—

8 098

—

—

8 098

8 098

Õiglane väärtus (s.o diskonteeritud netoväärtus)

—

-955

—

—

-955

-955

| — | Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2018 aasta seisuga oli %1 460,6 miljonit eurot (31. detsembri 2017 aasta seisuga %1 500,0 miljonit eurot) Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2018 aasta seisuga oli 1,1 miljonit eurot (31. detsembri 2017 aasta seisuga 12,0 miljonit eurot) |
| --- | --- |

—

Rahastu sõlmib lühiajalisi valuuta vahetuslepinguid muus valuutas kui euro antud laenude tagasimaksete valuutariski maandamiseks Lühiajalised valuuta vahetuslepingud on kuni kolmekuulise lõpptähtajaga ja neid pikendatakse regulaarselt Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute tinglik väärtus 31. detsembri 2018 aasta seisuga oli %1 460,6 miljonit eurot (31. detsembri 2017 aasta seisuga %1 500,0 miljonit eurot) Lühiajaliste valuuta vahetuslepingute õiglane väärtus 31. detsembri 2018 aasta seisuga oli 1,1 miljonit eurot (31. detsembri 2017 aasta seisuga 12,0 miljonit eurot)

| — | Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske Seisuga 31. detsember 2018 oli selliseid lepinguid kaks Nende tinglik väärtus nimetatud kuupäeva seisuga oli 28,5 miljonit eurot (2017 aastal 31,7 miljonit eurot) ja õiglane väärtus 0,7 miljonit eurot (2017 aastal 0,3 miljonit eurot) |
| --- | --- |

—

Rahastu sõlmib intressimäära vahetuslepinguid, et maandada väljamakstud laenude intressiriske Seisuga 31. detsember 2018 oli selliseid lepinguid kaks Nende tinglik väärtus nimetatud kuupäeva seisuga oli 28,5 miljonit eurot (2017 aastal 31,7 miljonit eurot) ja õiglane väärtus 0,7 miljonit eurot (2017 aastal 0,3 miljonit eurot)

3.2.6   Likviidsete finantsvaradega seotud krediidirisk

Likviidsete finantsvaradega seotud krediidirisk

Järgmises tabelis on esitatud likviidsete varade portfelli olukord Sellesse portfelli kuuluvad eranditult riiklike üksuste, pankade ja muude üksuste emiteeritud kommertsväärtpaberid, mille järelejäänud tähtaeg on alla kolme kuu Kõlblikud emitendid on ELi liikmesriigid, nende ametiasutused, pangad ja muud üksused Iga heakskiidetud emitendi puhul on maksimaalne lubatud limiit 50 000 000 eurot (viiskümmend miljonit eurot) Investeerimissuuniste kohaselt ja olenevalt likviidsusvajadustest saaks investeeringuid teha ka keskmise pikkusega ja pikaajalistesse võlakirjadesse:

| Minimaalne lühiajaline krediidireiting
  (Moody’s) | Minimaalne pikaajaline krediidireiting
  (Moody’s) | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| --- | --- | --- | --- |
| P-1 | Aa2 | 80 041 | 24 % | — | 0 % |
| P-1 | Aa3 | 95 055 | 29 % | — | 0 % |
| P-1 | A1 | 15 005 | 4 % | — | 0 % |
| P-1 | A2 | 45 008 | 13 % | — | 0 % |
| P-2 | A2 | 50 015 | 15 % | — | 0 % |
| P-2 | A3 | 50 016 | 15 % | — | 0 % |
| P-2 | Baa2 | — | 0 % | 94 353 | 65 % |
| NP | Ba1 | — | 0 % | 50 029 | 35 % |
| Kokku | 335 140 | 100 % | 144 382 | 100 % |

Minimaalne lühiajaline krediidireiting

(Moody’s)

Minimaalne pikaajaline krediidireiting

(Moody’s)

31.12.2018.

31.12.2017.

P-1

Aa2

80 041

24 %

—

0 %

P-1

Aa3

95 055

29 %

—

0 %

P-1

A1

15 005

4 %

—

0 %

P-1

A2

45 008

13 %

—

0 %

P-2

A2

50 015

15 %

—

0 %

P-2

A3

50 016

15 %

—

0 %

P-2

Baa2

—

0 %

94 353

65 %

NP

Ba1

—

0 %

50 029

35 %

Kokku

Kokku

335 140

335 140

100 %

100 %

144 382

144 382

100 %

100 %

3.3   
  Likviidsusrisk

Likviidsusrisk

Likviidsusrisk on risk, et üksus ei suuda rahastada varade soetamist ja õigeaegselt täita oma kohustusi, ilma et sellega kaasneks vastuvõetamatut kahju Likviidsusriski võib jagada rahastamisriskiks ja turu likviidsusriskiks Rahastamisrisk on risk, et üksus ei suuda tõhusalt rahuldada oodatavaid ja ootamatuid, praegusi ja tulevasi rahavoovajadusi, ilma et see mõjutaks tema igapäevatoiminguid ja finantsseisundit Turu likviidsusrisk on risk, et üksusel on ebapiisava turu sügavuse või turuhäirete tõttu raske positsiooni turuhinnaga tasaarvestada või likvideerida

3.3.1   Likviidsusriski juhtimine

Likviidsusriski juhtimine

Rahastut rahastatakse peamiselt liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest ja rahastu tehingutest tulenevatest tagasimaksetest Oma rahastamisriski juhtimiseks koostab rahastu netolikviidsusvajaduse ja liikmesriikide iga-aastaste osamaksude kavasid

Liikmesriikide aastaste osamaksude arvutamiseks analüüsitakse ja jälgitakse kogu aasta vältel olemasolevate ja ettevalmistamisel olevate tehingute portfelli väljamaksete struktuuri Aastase likviidsusvajaduse korrigeerimiseks võetakse arvesse erakorralisi sündmusi, nagu ennetähtaegseid tagasimakseid, aktsiate müüki ja makseviivituse juhtumeid

Selleks et likviidsusriski veelgi minimeerida, on rahastul likviidsusreserv, mis on igal ajal piisav prognoositavate väljamaksete katmiseks, millest EIP laenude osakond korrapäraselt teatab Vahendid investeeritakse raha- ja riigivõlakirjaturgudele pankadevaheliste hoiuste ja muude lühiajaliste finantsinstrumentide vormis, võttes arvesse rahastu väljamaksekohustusi Rahastu likviidseid varasid haldab panga rahavoogude juhtimise osakond, pidades silmas vajadust säilitada rahastu kohustuste täitmiseks vajalik likviidsus

Kooskõlas front office'i ja back office'i ülesannete lahususe põhimõttega kuuluvad nende varade investeerimisega seotud arveldustoimingud EIP tehingute planeerimise ja arvelduste osakonna vastutusalasse Vastaspoolte ja raha investeerimise limiitide heakskiitmine ning nimetatud limiitidest kinnipidamise jälgimine kuulub aga panga riskijuhtimise direktoraadi vastutusalasse

front office

back office

3.3.2   Likviidsusriskide mõõtmine

Likviidsusriskide mõõtmine

Käesoleva punkti tabelites esitatakse rahastu finantskohustiste jaotus bilansipäeva ja lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa (diskonteerimata rahavood)

Rahastule kuulub järgmisi kohustusi muude kui tuletisinstrumentide näol: allakirjutatud laenulepingute alusel antud laenude väljamaksmata summad, kapitali märkimise / investeerimislepingute alusel väljamaksmisele kuuluvate summade väljamaksmata osad, väljamaksmata laenutagatised ning intressitoetuste ja tehnilise abi väljamaksmata summad

Rahastust antud laenude väljamaksmisele on kehtestatud tähtaeg, kuid väljamaksete aeg ja summa sõltub aluseks olevate investeerimisprojektide edenemisest Kuna rahastu annab laenusid võrdlemisi kiiresti muutuvas keskkonnas, on väljamaksmise ajakava väga ebakindel

Kapitaliinvesteeringud tehakse kohe pärast seda, kui fondivalitseja, võttes arvesse investeerimistegevuse edusamme, esitab kehtiva fondikapitali nõude Krediidi kasutuselevõtu tähtaeg on tavaliselt kolm aastat, mida sageli pikendatakse ühe või kahe aasta võrra Mõned väljamaksed ületavad kasutuselevõtu tähtaja ja nendega seotud kohustusi ei täideta kuni kõigi fondi aluseks olevate investeeringute tegemiseni, kuna mõnikord ei piisa fondi likviidsusest tasudest ja muudest kuludest tulenevate maksekohustuste täitmiseks

Tagatiste suhtes konkreetseid väljamaksekohustusi ei ole, välja arvatud juhtudel, kui tagatis välja nõutakse Tagatiste suurust vähendatakse vastavalt tagatud laenude tagasimaksmise ajakavale

Intressitoetustega seotud väljamaksed tulenevad panga omavahenditest rahastatavatest subsideeritud laenudest Seetõttu kajastavad aruandes esitatud väljamaksed neist laenudest tulenevaid kohustusi, mitte aga väljamaksmata intressitoetuste kogusummat Intressitoetuste väljamaksmise ajakava on sama ebakindel kui laenude puhul

Tabelis „Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus“ esitatud tehnilise abi väljamaksekohustustega seotud „Väljamaksete nominaalne brutosumma“ kajastab sõlmitud tehnilise abi lepingute väljamaksmata osa Väljamaksmise ajakava on väga ebakindel Vahemikku „3 kuud või vähem“ liigitatud väljamaksete näitaja puhul on tegemist aruandepäeva seisuga tasumata arvete summaga

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevad finantskohustised, mille lepingulist tähtaega ei ole kindlaks määratud, on kajastatud real „Tähtajatud“ Kulukohustused, mille alusel on aruandepäevaks esitatud väljamaksetaotlus, liigitatakse vastavalt maksetähtajale

Tuletisinstrumentidest tulenevate kohustuste tähtajaline jaotus põhineb vahetuslepingutest tulenevatel lepingulistel diskonteerimata rahavoogudel, sealhulgas eri valuutade vahetuslepingutel, erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingutel, lühiajalistel valuutavahetuslepingutel ja intressimäära vahetuslepingutel

| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus
  tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2018. | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 7 854 | — | — | — | 1 276 077 | 1 283 931 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 2 023 | — | — | — | 345 144 | 347 167 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 1 556 468 | 1 556 468 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | — | — | — | — | 360 655 | 360 655 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 2 373 | — | — | — | 24 082 | 26 455 |
| Kokku | 12 250 | — | — | — | 3 562 426 | 3 574 676 |

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2018.

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

7 854

—

—

—

1 276 077

1 283 931

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

2 023

—

—

—

345 144

347 167

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

1 556 468

1 556 468

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

—

—

—

—

360 655

360 655

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

2 373

—

—

—

24 082

26 455

Kokku

Kokku

12 250

12 250

—

—

—

—

—

—

3 562 426

3 562 426

3 574 676

3 574 676

| Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus
  tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017. | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Tähtajatud | Väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused | 5 543 | — | — | — | 864 440 | 869 983 |
| Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused | 5 039 | — | — | — | 316 656 | 321 695 |
| Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised) | — | — | — | — | 82 251 | 82 251 |
| Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused | 1 245 | — | — | — | 286 066 | 287 311 |
| Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused | 1 931 | — | — | — | 24 720 | 26 651 |
| Kokku | 13 758 | — | — | — | 1 574 133 | 1 587 891 |

Muudest kui tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017.

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Tähtajatud

Väljamaksete nominaalne brutosumma

Väljamaksmata laenudega seotud väljamaksekohustused

5 543

—

—

—

864 440

869 983

Investeerimisfondide ja aktsiate märkimisega seotud väljamaksekohustused

5 039

—

—

—

316 656

321 695

Muud (allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised, antud tagatised)

—

—

—

—

82 251

82 251

Intressitoetustega seotud väljamaksekohustused

1 245

—

—

—

286 066

287 311

Tehnilise abiga seotud väljamaksekohustused

1 931

—

—

—

24 720

26 651

Kokku

Kokku

13 758

13 758

—

—

—

—

—

—

1 574 133

1 574 133

1 587 891

1 587 891

| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus
  tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017. | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 5 | 3 281 | 1 816 | — | 5 102 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | —4 081 | —1 770 | — | —5 851 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised | 1 460 608 | — | — | — | 1 460 608 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed | -1 465 498 | — | — | — | -1 465 498 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 397 | 1 171 | 3 473 | 204 | 5 245 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | —1 340 | —3 030 | -175 | —4 545 |
| Kokku | —4 488 | -969 | 489 | 29 | —4 939 |

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017.

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

5

5

3 281

1 816

—

5 102

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

—4 081

—1 770

—

—5 851

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised

1 460 608

—

—

—

1 460 608

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed

-1 465 498

—

—

—

-1 465 498

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

397

397

1 171

3 473

204

204

5 245

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

—1 340

—3 030

-175

—4 545

Kokku

Kokku

—4 488

—4 488

-969

-969

489

489

29

29

—4 939

—4 939

| Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus
  tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017. | 3 kuud või vähem | Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta | Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat | Üle 5 aasta | Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 7 | 3 144 | 5 122 | — | 8 273 |
| Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | —4 051 | —5 959 | — | —10 010 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised | 1 500 000 | — | — | — | 1 500 000 |
| Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed | -1 493 987 | — | — | — | -1 493 987 |
| Intressimäära vahetuslepingud – laekumised | 355 | 1 102 | 4 138 | 625 | 6 219 |
| Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed | — | —1 502 | —3 782 | -556 | —5 840 |
| Kokku | 6 375 | —1 307 | -482 | 69 | 4 655 |

Tuletisinstrumentidest tulenevate finantskohustiste tähtajaline jaotus

tuhandetes eurodes seisuga 31.12.2017.

3 kuud või vähem

Üle 3 kuu ja kuni 1 aasta

Üle 1 aasta ja kuni 5 aastat

Üle 5 aasta

Laekumiste ja väljamaksete nominaalne brutosumma

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – laekumised

7

7

3 144

5 122

—

8 273

Eri valuutade vahetuslepingud ja erinevate valuutade intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

—4 051

—5 959

—

—10 010

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – laekumised

1 500 000

—

—

—

1 500 000

Lühiajalised valuuta vahetuslepingud – väljamaksed

-1 493 987

—

—

—

-1 493 987

Intressimäära vahetuslepingud – laekumised

355

355

1 102

4 138

625

625

6 219

Intressimäära vahetuslepingud – väljamaksed

—

—1 502

—3 782

-556

—5 840

Kokku

Kokku

6 375

6 375

—1 307

—1 307

-482

-482

69

69

4 655

4 655

3.3.3   Pikaajalised finantsvarad ja -kohustused

Pikaajalised finantsvarad ja -kohustused

Järgmises tabelis on esitatud nende finantsvarade ja -kohustiste (välja arvatud tuletisinstrumendid) bilansiline maksumus, mis eeldatavalt laekuvad või tasutakse rohkem kui 12 kuud pärast aruandekuupäeva

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Finantsvara: | | |
| Laenud ja ettemaksed | 1 666 232 | 1 608 488 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 567 292 | 497 539 |
| Muud varad | 171 | 318 |
| Kokku | 2 233 695 | 2 106 345 |
| Finantskohustised: | | |
| Antud tagatiste eraldised | 793 | 549 |
| Võlad kolmandatele isikutele | 93 641 | 109 004 |
| Laenuandmiskohustuste eraldised | 23 822 | — |
| Kokku | 118 256 | 109 553 |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Finantsvara:

Finantsvara:

Laenud ja ettemaksed

1 666 232

1 608 488

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

567 292

497 539

Muud varad

171

171

318

318

Kokku

Kokku

2 233 695

2 233 695

2 106 345

2 106 345

Finantskohustised:

Finantskohustised:

Antud tagatiste eraldised

793

793

549

549

Võlad kolmandatele isikutele

93 641

109 004

Laenuandmiskohustuste eraldised

23 822

—

Kokku

Kokku

118 256

118 256

109 553

109 553

3.4   
  Tururisk

Tururisk

Tururisk on risk, et muutused turuhindades ja -määrades, näiteks intressimäärade, aktsiahindade ja valuutakursside muutused, vähendavad majandusüksuse tulu või talle kuuluvate finantsinstrumentide väärtust

3.4.1   Intressirisk

Intressirisk

Intressiriski põhjustab intressitootlike positsioonide majandusliku väärtuse või neist saadava tulu volatiilsus, mis tuleneb vahetuskursside negatiivsetest muutustest

Rahastut ei mõjuta otseselt selle majandusliku väärtuse kõikumine ega eri varade, kohustuste ja riskimaandusvahendite hindamiserinevused, sest i) tal puuduvad vahetud laenukulud ja kohustused, millelt tuleb maksta intressi, ning ii) ta aktsepteerib intressimäära kõikumise mõju investeeringutelt saadavale tulule

Oma laenuportfelli ja mikrovahetuslepingute tundlikkust intressimäärade kõikumise suhtes mõõdab rahastu baaspunkti väärtuse (BPV) alusel

BPV väljendab asjaomase portfelli nüüdispuhasväärtuse suurenemist või vähenemist sõltuvalt intressimäära suurenemisest 1 baaspunkti (0,01 %) võrra eelnevalt kindlaksmääratud tähtajavahemike (rahaturg – kuni üks aasta, väga lühikese tähtajaga – 2–3 aastat, lühikese tähtajaga – 4–6 aastat, keskmise tähtajaga – 7–11 aastat, pika tähtajaga – 12–20 aastat ja ülipika tähtajaga – üle 21 aasta) kaupa

Rahastu kasutab eurodes nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks EIP eurodes rahastamise baaskõverat (vahetuskursi kõver, mida on korrigeeritud EIP üldise rahastamise hinnavahe võrra) USA dollarites nomineeritud laenudest tulenevate rahavoogude nüüdispuhasväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatakse EIP USA dollarites rahastamise kõverat Kui rahavoogude aluseks olevad laenud on nomineeritud vääringus, mille diskontomäära kõver ei ole usaldusväärne ja piisavalt täielik, määratakse nüüdispuhasväärtus kindlaks EIP eurodes rahastamise baaskõvera kaudu

Riski maandamiseks sõlmitud mikrovahetuslepingute nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks kasutab rahastu euro vahetuskursi kõverat, kui tegemist on eurodes nomineeritud rahavoogudega, ning USA dollari vahetuskursi kõverat, kui tegemist on USA dollarites nomineeritud rahavoogudega

Nagu nähtub järgmisest tabelist, väheneks laenuportfelli (sh seotud mikrovahetuslepingud) netonüüdispuhasväärtus 31. detsembri 2018 aasta seisuga 483 000 eurot, kui intressimäärad tõuseksid samaaegselt 1 baaspunkti võrra (31. detsembri 2017 aasta seisuga oleks vähenemine olnud 488 000 eurot)

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Baaspunkti väärtus
  Seisuga 31.12.2018. | Raha-
  Turg
  1 aasta | Väga lühikese tähtajaga
  2–3 aastat | Lühikese tähtajaga
  4–6 aastat | Keskmise tähtajaga
  7–11 aastat | Pika tähtajaga
  12–20 aastat | Ülipika tähtajaga
  21 aastat | Kokku |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | -38 | -94 | -168 | -154 | -29 | — | -483 |

tuhandetes eurodes

Baaspunkti väärtus

Seisuga 31.12.2018.

Raha-

Turg

1 aasta

Väga lühikese tähtajaga

2–3 aastat

Lühikese tähtajaga

4–6 aastat

Keskmise tähtajaga

7–11 aastat

Pika tähtajaga

12–20 aastat

Ülipika tähtajaga

21 aastat

Kokku

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

-38

-94

-168

-154

-29

—

-483

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Baaspunkti väärtus | Raha- | Väga lühikese tähtajaga | Lühikese tähtajaga | Keskmise tähtajaga | Pika tähtajaga | Ülipika tähtajaga | Kokku |
| Turg |
| Seisuga 31.12.2017. | 1 aasta | 2–3 aastat | 4–6 aastat | 7–11 aastat | 12–20 aastat | 21 aastat | |
| Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku | -49 | -96 | -159 | -168 | -16 | — | -488 |

tuhandetes eurodes

Baaspunkti väärtus

Raha-

Väga lühikese tähtajaga

Lühikese tähtajaga

Keskmise tähtajaga

Pika tähtajaga

Ülipika tähtajaga

Kokku

Turg

Seisuga 31.12.2017.

1 aasta

2–3 aastat

4–6 aastat

7–11 aastat

12–20 aastat

21 aastat

Laenude ja riskide maandamise mikrovahetuslepingute tundlikkus kokku

-49

-96

-159

-168

-16

—

-488

3.4.2   Valuutarisk

Valuutarisk

Rahastu valuutarisk seisneb ohus, et negatiivsete vahetuskursi muutuste tõttu väheneb tulu või majanduslik väärtus

Kuna rahastu arvestusvääring on euro, esineb tal valuutariski alati, kui tekib ebakõla muus kui arvestusvääringus nomineeritud varade ja kohustuste vahel Valuutariski põhjustab ka tulevaste muus kui arvestusvääringus sooritatavatest arveldustest tekkivate rahavoogude (näiteks intressi- ja dividendimaksed) väärtuse muutus vahetuskursside muutumise tõttu

3.4.2.1   Valuutarisk ja likviidsed varad

Rahastu likviidsed varad on nomineeritud kas eurodes või USA dollarites

Valuutariski maandatakse eri valuutade hetke- ja forvardtehingutega, valuuta vahetustehingute ning eri valuutade vahetustehingutega EIP rahavoogude juhtimise osakond võib juhul, kui seda peetakse vajalikuks ja asjakohaseks, kasutada kooskõlas panga poliitikaga ka mis tahes muud instrumenti, mis annab kaitse rahastu finantstegevusega seoses esinevate tururiskide vastu

3.4.2.2   Valuutarisk ja rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud

Liikmesriikide osamaksud investeerimisrahastusse laekuvad eurodes Rahastu rahastatavad või tagatavad tehingud ning intressitoetused võivad olla nomineeritud eurodes, USA dollarites või mis tahes muus aktsepteeritud valuutas

Valuutariski positsioon (võrdlusvaluuta euro suhtes) tekib, kui muus valuutas kui eurodes nomineeritud tehingute risk on jäetud maandamata Allpool on esitatud rahastu valuutariski maandamise suunised

3.4.2.2.1   USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

Rahastu USA dollarites nomineeritud tehingute valuutarisk kaetakse tervikuna, kasutades USD/EUR valuutavahetuslepinguid, mida pikendatakse ja mille summat korrigeeritakse korrapäraselt Valuutavahetuslepinguid kasutatakse kahel põhjusel Esiteks pakub see likviidsust uute väljamaksete tarvis (laenud ja omakapital), teiseks aga maandatakse makrotasandi riskid

Iga perioodi alguses prognoositakse järgmise perioodi jooksul USA dollarites sissetulevaid või väljaminevaid rahavoogusid, võttes aluseks planeeritud või oodatavad tagasimaksed / väljamaksed Seejärel pikendatakse neid valuutavahetuslepinguid, mille lõpptähtaeg saabub, korrigeerides nende summat selliselt, et vähemalt prognoositavad järgmise perioodi USA dollari likviidsusvajadused oleksid kaetud

| — | Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega |
| --- | --- |

—

Kui USA dollarites valuutapositsiooniga seotud risk ületab piirmäära, maandatakse seda igakuiselt hetke- või forvardtehingutega

| — | Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse likviidsetesse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest |
| --- | --- |

—

Pikendamisperioodi kestel kaetakse ootamatuid USA dollari likviidsuspuudujääke ühekordsete valuutavahetustehingutega, likviidsuse ülejäägid aga kas investeeritakse likviidsetesse varadesse või vahetatakse eurodeks, kui ülejääk tuleneb valuutapositsiooni suurenemisest

3.4.2.2.2   Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud tehingute riski maandamine

| — | Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud rahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv |
| --- | --- |

—

Muus valuutas kui eurodes või USA dollarites nomineeritud rahastu tehingute riski maandatakse eri valuutade vahetuslepingutega, mille finantsprofiil on sama mis aluseks oleval laenul, tingimusel et vahetuslepingute turg on toimiv

| — | Rahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites Rahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all |
| --- | --- |

—

Rahastu teeb tehinguid ka vääringutes, millel riskide maandamise võimalused puuduvad või on väga kallid Neid tehinguid nomineeritakse kohalikes valuutades, kuid arveldamine toimub eurodes või USA dollarites Rahastu komitees 22. jaanuaril 2015 heakskiidetud investeerimisrahastu finantsriskiraamistik võimaldab USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandada nende kohalike vääringute valuutariske, mis on USA dollariga märkimisväärses positiivses korrelatsioonis USA dollarites nomineeritud tuletisinstrumentide abil sünteetiliselt maandatud riskiga kohalikud valuutad on esitatud punkti 3.4.2.2.3 tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetiline riskimaandus)“ all, USA dollariga sünteetiliselt maandamata riskiga kohalikud vääringud aga samas tabelis pealkirja „Kohalikud vääringud (sünteetilise riskimaanduseta)“ all

3.4.2.2.3   Välisvaluutapositsioon (tuhandetes eurodes)

Selle lisa tabelites on esitatud rahastu valuutapositsioon

Valuutapositsioon on tabelites esitatud vastavalt investeerimisfondi riskipoliitikale, mida on kirjeldatud fondi finantsriskiraamistikus Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni aluseks on raamatupidamisandmed ning need väljenduvad teatavate varade ja kohustuste vahena Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsiooni varad ja kohustused valitakse selliselt, et laekuvaid tulusid saaks konverteerida aruandlusvaluutasse (eurodesse) alles nende laekumisel

Enne 1. jaanuari 2018 kohaldatud põhimõtted

Enne 1. jaanuari 2018 kohaldatud põhimõtted

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis on IAS 39 kohaselt kajastatud müügivalmis finantsvarade väärtuse langus, realiseerimata kasum ja kahjum ning laenude ja nõuete väärtuse langus Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis sisalduvad tuletisinstrumendid on arvel nimiväärtuses, mitte õiglases väärtuses, et viia see vastavusse varade säilinud väärtusega, mida samuti väljendatakse nimiväärtuses, mida on kohandatud vastavalt laenude väärtuse langusele

Alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatavad põhimõtted

Alates 1. jaanuarist 2018 kohaldatavad põhimõtted

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis on kajastatud aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase väärtuse muutus ning laenude ja ettemaksete väärtuse langus Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioonis sisalduvad tuletisinstrumendid on arvel nimiväärtuses, mitte õiglases väärtuses, et viia see vastavusse varade säilinud väärtusega, mida samuti väljendatakse nimiväärtuses, mida on kohandatud vastavalt laenude väärtuse langusele

Ülejäänud varad ja kohustused (peamiselt laenudelt, tuletisinstrumentidelt ja toetustelt kogunenud intressid) on tabelites esitatud pealkirja „Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon“ all

| Seisuga 31. detsember 2018 | Varad ja kohustused | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | —157 177 | —52 111 | —209 288 | 600 271 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega) (*4) | | | | |
| KES | 35 806 | 252 | 36 058 | — |
| TZS | 71 195 | 814 | 72 009 | — |
| DOP | 35 311 | 821 | 36 132 | — |
| UGX | 45 731 | 769 | 46 500 | — |
| RWF | 24 176 | 17 | 24 193 | — |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR | 74 265 | -432 | 73 833 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 129 307 | —49 870 | 79 437 | 600 271 |
| Euro | — | 2 834 560 | 2 834 560 | 3 044 623 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 129 307 | 2 784 690 | 2 913 997 | 3 644 894 |

Seisuga 31. detsember 2018

Varad ja kohustused

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

Valuutad

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

—157 177

—52 111

—209 288

600 271

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega) (*4)

(sünteetilise riskimaandusega) (*4

KES

KES

35 806

252

252

36 058

—

TZS

TZS

71 195

814

814

72 009

—

DOP

DOP

35 311

821

821

36 132

—

UGX

UGX

45 731

769

769

46 500

—

RWF

RWF

24 176

17

17

24 193

—

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP, JMD, NGN, ZAR

74 265

-432

73 833

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

129 307

129 307

—49 870

—49 870

79 437

79 437

600 271

600 271

Euro

Euro

—

—

2 834 560

2 834 560

2 834 560

2 834 560

3 044 623

3 044 623

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

129 307

129 307

2 784 690

2 784 690

2 913 997

2 913 997

3 644 894

3 644 894

| Seisuga 31. detsember 2017 | Varad ja kohustused | Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused |
| --- | --- | --- |
| Valuutad | Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon | Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon | Bilansis kajastatud valuutapositsioon |
| USA dollar | —206 535 | 6 087 | —200 448 | 377 994 |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaandusega)* | | | | |
| KES | 88 532 | 2 854 | 91 386 | — |
| TZS | 98 722 | 1 820 | 100 542 | — |
| DOP | 37 785 | 1 494 | 39 279 | — |
| UGX | 52 653 | 1 505 | 54 158 | — |
| RWF | 32 714 | 354 | 33 068 | — |
| Kohalikud vääringud


  (sünteetilise riskimaanduseta)* | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP | 30 802 | 183 | 30 985 | — |
| Kokku muud vääringud peale euro | 134 673 | 14 297 | 148 970 | 377 994 |
| Euro | — | 2 688 497 | 2 688 497 | 1 278 511 |
| Kokku euro ja muud vääringud | 134 673 | 2 702 794 | 2 837 467 | 1 656 505 |

Seisuga 31. detsember 2017

Varad ja kohustused

Kulukohustused ja tingimuslikud kohustused

Valuutad

Valuutad

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmatud valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Riskipoliitikaga hõlmamata valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

Bilansis kajastatud valuutapositsioon

USA dollar

USA dollar

—206 535

6 087

—200 448

377 994

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaandusega)*

(sünteetilise riskimaandusega)*

KES

KES

88 532

2 854

91 386

—

TZS

TZS

98 722

1 820

100 542

—

DOP

DOP

37 785

1 494

39 279

—

UGX

UGX

52 653

1 505

54 158

—

RWF

RWF

32 714

354

354

33 068

—

Kohalikud vääringud

Kohalikud vääringud

(sünteetilise riskimaanduseta)*

(sünteetilise riskimaanduseta)*

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP

30 802

183

183

30 985

—

Kokku muud vääringud peale euro

Kokku muud vääringud peale euro

134 673

134 673

14 297

14 297

148 970

148 970

377 994

377 994

Euro

Euro

—

—

2 688 497

2 688 497

2 688 497

2 688 497

1 278 511

1 278 511

Kokku euro ja muud vääringud

Kokku euro ja muud vääringud

134 673

134 673

2 702 794

2 702 794

2 837 467

2 837 467

1 656 505

1 656 505

3.4.2.3   Valuutariski analüüs

31. detsembri 2018 aasta seisuga põhjustaks euro kümneprotsendiline odavnemine muude vääringute suhtes omakapitali suurenemise 8,8 miljoni euro võrra (31. detsembri 2017 aasta seisuga 16,6 miljonit eurot) Euro kümneprotsendiline kallinemine muude vääringute suhtes põhjustaks omakapitali vähenemise 7,2 miljoni euro võrra (31. detsembri 2017 aasta seisuga 13,6 miljonit eurot)

3.4.2.4   Vahetuskurss

31. detsembri 2018 aasta ja 31. detsembri 2017 aasta bilansi koostamisel kasutati järgmisi vahetuskursse:

| | 31. detsember 2018 | 31. detsember 2017 |
| --- | --- | --- |
| Kolmandate riikide vääringud | | |
| Botswana pula (BWP) | 12,2038 | 11,7512 |
| Dominikaani Vabariigi peeso (DOF) | 57,4037 | 57,1465 |
| Fidži dollar (FJD) | 2,4104 | 2,4186 |
| Haiti gurd (HTG) | 86,92 | 75,69 |
| Jamaica dollar (JMD) | 144,081 | 148,7032 |
| Keenia šilling (KES) | 116,24 | 123,7 |
| Mauritaania ouguiya (MRO) (*5) | — | 422,36 |
| Mauritaania ouguiya (MRU) (*5) | 41,166 | — |
| Mauritiuse ruupia (MUR) | 39,05 | 40,07 |
| Mosambiigi metikal (MZN) | 70,14 | 70,09 |
| Nigeeria naira (NGN) | 351,05 | 367,44 |
| Rwanda frank (RWF) | 1 020,1 | 1 003,37 |
| Tansaania šilling (TZS) | 2 624,33 | 2 681,78 |
| Uganda šilling (UGX) | 4 239 | 4 357 |
| USA dollar (USD) | 1,145 | 1,1993 |
| CFA frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Lõuna-Aafrika rand (ZAR) | 16,4594 | 14,8054 |
| Sambia kvacha (ZMW) | 13,6077 | 11,965 |

31. detsember 2018

31. detsember 2017

Kolmandate riikide vääringud

Kolmandate riikide vääringud

Botswana pula (BWP)

12,2038

11,7512

Dominikaani Vabariigi peeso (DOF)

57,4037

57,1465

Fidži dollar (FJD)

2,4104

2,4186

Haiti gurd (HTG)

86,92

75,69

Jamaica dollar (JMD)

144,081

148,7032

Keenia šilling (KES)

116,24

123,7

Mauritaania ouguiya (MRO) (*5)

*5

—

422,36

Mauritaania ouguiya (MRU) (*5)

*5

41,166

—

Mauritiuse ruupia (MUR)

39,05

40,07

Mosambiigi metikal (MZN)

70,14

70,09

Nigeeria naira (NGN)

351,05

367,44

Rwanda frank (RWF)

1 020,1

1 003,37

Tansaania šilling (TZS)

2 624,33

2 681,78

Uganda šilling (UGX)

4 239

4 357

USA dollar (USD)

1,145

1,1993

CFA frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Lõuna-Aafrika rand (ZAR)

16,4594

14,8054

Sambia kvacha (ZMW)

13,6077

11,965

3.4.3   Aktsiarisk

Aktsiarisk

Aktsiarisk on risk, et aktsiainvesteeringu õiglane väärtus langeb muutuste tõttu aktsiahindade tasemes ja/või aktsiainvesteeringute väärtuses

Rahastu jaoks tekib aktsiarisk, kui ta investeerib otse omakapitali ja riskikapitalifondidesse

Börsil noteerimata aktsiapositsioonide väärtus ei ole järelevalve ja kontrolli teostamiseks pidevalt kättesaadav Nende positsioonide väärtuse kindlakstegemiseks tuleb kasutada asjakohaseid hindamismeetodeid

Kui otseste omakapitaliinvesteeringute ja riskikapitaliinvesteeringute väärtus muutub +/-10 %, kuid muud muutujad püsivad muutumatuna, muutub rahastu omakapital omakapitaliinstrumentide portfelli õiglase väärtuse muutuse tulemusel 31. detsembri 2018 aasta seisuga vastavalt 56,7 miljonit eurot ja -56,7 miljonit eurot (31. detsembri 2017 aasta seisuga vastavalt 49,8 miljonit eurot ja -49,8 miljonit eurot)

4   Finantsinstrumentide õiglane väärtus

Finantsinstrumentide õiglane väärtus

4.1   
  Liigitus ja õiglane väärtus

Liigitus ja õiglane väärtus

Järgmises tabelis on esitatud finantsvara ja -kohustuste bilansiline maksumus ja õiglane väärtus, kusjuures viimane on esitatud tasemete kaupa Need andmed ei hõlma selliste õiglases väärtuses finantsvarade ja -kohustiste õiglast väärtust, mida ei ole esitatud õiglases väärtuses, kui nende bilansiline maksumus on piisavalt lähedal nende õiglasele väärtusele

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2018 | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus |
| | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | Raha, laenud ja ettemaksed | Likviidsed finantsvarad | Muud finantskohustised | Kokku | 1 tase | 2 tase | 3 tase | Kokku |
| Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | 9 873 | — | — | — | — | 9 873 | — | 9 873 | — | 9 873 |
| Riskikapitalifondid | — | 467 152 | — | — | — | 467 152 | — | — | 467 152 | 467 152 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 100 140 | — | — | — | 100 140 | 16 675 | — | 83 465 | 100 140 |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 720 | — | — | 720 | — | 720 | — | 720 |
| Kokku | 9 873 | 567 292 | 720 | — | — | 577 885 | 16 675 | 10 593 | 550 617 | 577 885 |
| Finantsvarad, mida kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 573 708 | — | — | 573 708 | — | — | — | — |
| Laenud ja ettemaksed | — | — | 1 540 271 | — | — | 1 540 271 | — | 1 760 576 | — | 1 760 576 |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 100 000 | — | — | 100 000 | — | — | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | — | — | — | 335 140 | — | 335 140 | 191 475 | 145 061 | — | 336 536 |
| Muud varad | — | — | 171 | — | — | 171 | — | — | — | — |
| Kokku | — | — | 2 214 150 | 335 140 | — | 2 549 290 | 191 475 | 1 905 637 | — | 2 097 112 |
| Finantsvarad kokku | 9 873 | 567 292 | 2 214 870 | 335 140 | — | 3 127 175 | | | | |
| Finantskohustised, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | —8 493 | — | — | — | — | —8 493 | — | —8 493 | — | —8 493 |
| Kokku | —8 493 | — | — | — | — | —8 493 | — | —8 493 | — | —8 493 |
| Finantskohustised, mida kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | -793 | -793 | | | | |
| Laenuandmiskohustuste eraldised | — | — | — | — | —23 822 | —23 822 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | —143 813 | —143 813 | | | | |
| Muud kohustused | — | — | — | — | —2 493 | —2 493 | | | | |
| Kokku | — | — | — | — | —170 921 | —170 921 | | | | |
| Finantskohustised kokku | —8 493 | — | — | — | —170 921 | —179 414 | | | | |

tuhandetes eurodes

Seisuga 31. detsember 2018

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Raha, laenud ja ettemaksed

Raha, laenud ja ettemaksed

Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad

Muud finantskohustised

Muud finantskohustised

Kokku

Kokku

1 tase

1 tase

2 tase

2 tase

3 tase

3 tase

Kokku

Kokku

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantstuletisinstrumendid

9 873

—

—

—

—

9 873

—

9 873

—

9 873

Riskikapitalifondid

—

467 152

—

—

—

467 152

—

—

467 152

467 152

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

100 140

—

—

—

100 140

16 675

—

83 465

100 140

Laenud ja ettemaksed

—

—

720

720

—

—

720

720

—

720

720

—

720

720

Kokku

Kokku

9 873

9 873

567 292

567 292

720

720

—

—

—

—

577 885

577 885

16 675

16 675

10 593

10 593

550 617

550 617

577 885

577 885

Finantsvarad, mida kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses

Finantsvarad, mida kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

573 708

—

—

573 708

—

—

—

—

Laenud ja ettemaksed

—

—

1 540 271

—

—

1 540 271

—

1 760 576

—

1 760 576

Nõuded rahastajate vastu

—

—

100 000

—

—

100 000

—

—

—

—

Likviidsed finantsvarad

—

—

—

335 140

—

335 140

191 475

145 061

—

336 536

Muud varad

—

—

171

171

—

—

171

171

—

—

—

—

Kokku

Kokku

—

—

—

—

2 214 150

2 214 150

335 140

335 140

—

—

2 549 290

2 549 290

191 475

191 475

1 905 637

1 905 637

—

—

2 097 112

2 097 112

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

9 873

9 873

567 292

567 292

2 214 870

2 214 870

335 140

335 140

—

—

3 127 175

3 127 175

Finantskohustised, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantskohustised, mida tuleb kajastada õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantstuletisinstrumendid

—8 493

—

—

—

—

—8 493

—

—8 493

—

—8 493

Kokku

Kokku

—8 493

—8 493

—

—

—

—

—

—

—

—

—8 493

—8 493

—

—

—8 493

—8 493

—

—

—8 493

—8 493

Finantskohustised, mida kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses

Finantskohustised, mida kajastatakse amortiseeritud soetusmaksumuses

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

-793

-793

Laenuandmiskohustuste eraldised

—

—

—

—

—23 822

—23 822

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

—143 813

—143 813

Muud kohustused

—

—

—

—

—2 493

—2 493

Kokku

Kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—170 921

—170 921

—170 921

—170 921

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

—8 493

—8 493

—

—

—

—

—

—

—170 921

—170 921

—179 414

—179 414

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2017 | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus |
| | Kauplemiseks hoitavad finantsvarad | Müügivalmis finantsvarad | Raha, laenud ja nõuded | Tähtajani hoitavad finantsvarad | Muud finantskohustised | Kokku | 1 tase | 2 tase | 3 tase | Kokku |
| Finantstuletisinstrumendid | 12 521 | — | — | — | — | 12 521 | — | 12 521 | — | 12 521 |
| Riskikapitalifondid | — | 420 104 | — | — | — | 420 104 | — | — | 420 104 | 420 104 |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | — | 77 435 | — | — | — | 77 435 | 24 458 | — | 52 977 | 77 435 |
| Kokku | 12 521 | 497 539 | — | — | — | 510 060 | 24 458 | 12 521 | 473 081 | 510 060 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad: | | | | | | | | | | |
| Raha ja raha ekvivalendid | — | — | 549 101 | — | — | 549 101 | | | | |
| Laenud ja nõuded | — | — | 1 666 725 | — | — | 1 666 725 | — | — | — | — |
| Nõuded rahastajate vastu | — | — | 150 000 | — | — | 150 000 | — | 1 852 507 | — | 1 852 507 |
| Võlakirjad | — | — | — | 144 382 | — | 144 382 | — | — | — | — |
| Muud varad | — | — | 4 385 | — | — | 4 385 | 144 382 | — | — | 144 382 |
| Kokku | — | — | 2 370 211 | 144 382 | — | 2 514 593 | 144 382 | 1 852 507 | — | 1 996 889 |
| Finantsvarad kokku | 12 521 | 497 539 | 2 370 211 | 144 382 | — | 3 024 653 | | | | |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustised: | | | | | | | | | | |
| Finantstuletisinstrumendid | —1 153 | — | — | — | — | —1 153 | — | —1 153 | — | —1 153 |
| Kokku | —1 153 | — | — | — | — | —1 153 | — | —1 153 | — | —1 153 |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustised: | | | | | | | | | | |
| Antud tagatiste eraldised | — | — | — | — | -484 | -484 | | | | |
| Võlad kolmandatele isikutele | — | — | — | — | —157 285 | —157 285 | | | | |
| Muud kohustused | — | — | — | — | —2 462 | —2 462 | | | | |
| Kokku | — | — | — | — | —160 231 | —160 231 | | | | |
| Finantskohustised kokku | —1 153 | — | — | — | —160 231 | —161 384 | | | | |

tuhandetes eurodes

Seisuga 31. detsember 2017

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Kauplemiseks hoitavad finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Raha, laenud ja nõuded

Tähtajani hoitavad finantsvarad

Muud finantskohustised

Kokku

1 tase

2 tase

3 tase

Kokku

Finantstuletisinstrumendid

12 521

—

—

—

—

12 521

—

12 521

—

12 521

Riskikapitalifondid

—

420 104

—

—

—

420 104

—

—

420 104

420 104

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

—

77 435

—

—

—

77 435

24 458

—

52 977

77 435

Kokku

Kokku

12 521

12 521

497 539

497 539

—

—

—

—

—

—

510 060

510 060

24 458

24 458

12 521

12 521

473 081

473 081

510 060

510 060

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Õiglases väärtuses kajastamata finantsvarad:

Raha ja raha ekvivalendid

—

—

549 101

—

—

549 101

Laenud ja nõuded

—

—

1 666 725

—

—

1 666 725

—

—

—

—

Nõuded rahastajate vastu

—

—

150 000

—

—

150 000

—

1 852 507

—

1 852 507

Võlakirjad

—

—

—

144 382

—

144 382

—

—

—

—

Muud varad

—

—

4 385

—

—

4 385

144 382

—

—

144 382

Kokku

Kokku

—

—

—

—

2 370 211

2 370 211

144 382

144 382

—

—

2 514 593

2 514 593

144 382

144 382

1 852 507

1 852 507

—

—

1 996 889

1 996 889

Finantsvarad kokku

Finantsvarad kokku

12 521

12 521

497 539

497 539

2 370 211

2 370 211

144 382

144 382

—

—

3 024 653

3 024 653

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustised:

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustised:

Finantstuletisinstrumendid

—1 153

—

—

—

—

—1 153

—

—1 153

—

—1 153

Kokku

Kokku

—1 153

—1 153

—

—

—

—

—

—

—

—

—1 153

—1 153

—

—

—1 153

—1 153

—

—

—1 153

—1 153

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustised:

Õiglases väärtuses kajastamata finantskohustised:

Antud tagatiste eraldised

—

—

—

—

-484

-484

Võlad kolmandatele isikutele

—

—

—

—

—157 285

—157 285

Muud kohustused

—

—

—

—

—2 462

—2 462

Kokku

Kokku

—

—

—

—

—

—

—

—

—160 231

—160 231

—160 231

—160 231

Finantskohustised kokku

Finantskohustised kokku

—1 153

—1 153

—

—

—

—

—

—

—160 231

—160 231

—161 384

—161 384

4.1   
  Õiglase väärtuse mõõtmine

Õiglase väärtuse mõõtmine

4.2.1   Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Hindamismeetodid ja olulised mittejälgitavad sisendid

Järgmises tabelis on esitatud teave õiglase väärtuse hierarhias 2 ja 3 tasemele paigutatud finantsinstrumentide väärtuse mõõtmisel kasutatavate hindamismeetodite ja oluliste mittejälgitavate sisendite kohta

| | Hindamismeetod | Olulised mittejälgitavad sisendid | Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos |
| --- | --- | --- | --- |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid | | |
| Finantstuletisinstrumendid | Rahavoogude diskonteerimine Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale. | — | — |
| Riskikapitalifondid | Netovarade korrigeerimise meetod Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust. | Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi. | Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Netovarade korrigeerimine. | Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist. | Mida pikem on ajavahemik investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast kuni õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon. |
| | | Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %. | Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus. |
| Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid | | |
| Laenud ja ettemaksed | Rahavoogude diskonteerimine Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale Lõpuks tulemused liidetakse ning saadakse laenude ja ettemaksete õiglane väärtus. | — | — |
| Likviidsed finantsvarad | Rahavoogude diskonteerimine. | — | — |

Hindamismeetod

Hindamismeetod

Olulised mittejälgitavad sisendid

Olulised mittejälgitavad sisendid

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Mittejälgitavate sisendite ja õiglase väärtuse mõõtmise vaheline seos

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastatud finantsinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Rahavoogude diskonteerimine Tulevaste rahavoogude prognoosimisel lähtutakse forvardkurssidest ja -intressimääradest (mille aluseks on jälgitavad forvardkursid ja intressikõverad aruandeperioodi lõpul) ning lepingulisest forvard- ja intressimäärast, mida diskonteeritakse vastavalt vastaspoolte krediidiriski määrale.

—

—

Riskikapitalifondid

Netovarade korrigeerimise meetod Õiglane väärtus määratakse, kohaldades kas viimases aruandes kajastatud vara puhasväärtuse suhtes, mida on korrigeeritud rahavoogude alusel, rahastu osaluse protsenti aluseks olevas instrumendis või asjaomase fondijuhi esitatud aktsia sama kuupäeva täpset väärtust, kui see on kättesaadav Selleks et võtta arvesse viimase kättesaadava vara puhasväärtuse ja majandusaasta lõpu aruande esitamise vahelist ajavahemikku, vaadatakse vahepealsed sündmused läbi ja vajaduse korral korrigeeritakse aruandes esitatud vara puhasväärtust.

Riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid ja haldustasusid, riskikapitalifondi alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi ning turul ja majandustingimustes toimunud muutusi.

Mida pikem on ajavahemik riskikapitalifondi viimase aruande kuupäevast õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Netovarade korrigeerimine.

Investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast mõõtmise kuupäevani kulunud aja võrra korrigeerimisel võetakse arvesse tegevuskulusid, investeerimisobjekti alusvara õiglase väärtuse muutumist, tekkinud kohustusi, turul ja majandustingimustes toimunud muutusi, kapitali kasvu, müüki ja kontrolliva osaluse muutumist.

Mida pikem on ajavahemik investeerimisobjekti viimase aruande kuupäevast kuni õiglase väärtuse mõõtmise kuupäevani, seda suurem on ajaline korrektsioon.

Turu (likviidsuse) puudumisest tuleneva diskonto kindlaksmääramisel võetakse arvesse eelmisi sarnaste aktsiatega samas riigis või piirkonnas tehtud tehingute hindu Diskontomäär jääb vahemikku 5–30 %.

Mida suurem on turustatavusest olenev diskonto, seda madalam on õiglane väärtus.

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Õiglases väärtuses kajastamata finantsinstrumendid

Laenud ja ettemaksed

Rahavoogude diskonteerimine Hindamismudel põhineb lepingujärgsetel rahavoogudel, mille eeltingimuseks on, et võlgnikul ei teki makseviivitusi, ning mille puhul ei võeta arvesse tagatise väärtust ega ennetähtaegsete tagasimaksete võimalusi Selle mudeli puhul diskonteeritakse laenu nüüdispuhasväärtuse saamiseks selle lepingujärgsed rahavood, kasutades korrigeeritud turu diskontokõverat Järgnevalt korrigeeritakse iga laenu nüüdispuhasväärtust vastavalt sellest tulenevale oodatava kahju määrale Lõpuks tulemused liidetakse ning saadakse laenude ja ettemaksete õiglane väärtus.

—

—

Likviidsed finantsvarad

Rahavoogude diskonteerimine.

—

—

Vastavalt IFRS 13-le on 31. detsembri 2018 aasta ja 31. detsembri 2017 aasta seisuga tuletisinstrumentide õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võetud arvesse järgmisi väärtuse korrektsioone:

| — | krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul Korrektsiooni suurus on -37 400 eurot 31. detsembril 2018 ja -38 000 eurot 31. detsembril 2017 |
| --- | --- |

—

krediidiväärtuse korrigeerimine vastavalt vastaspoole krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul Korrektsiooni suurus on -37 400 eurot 31. detsembril 2018 ja -38 000 eurot 31. detsembril 2017

| — | Deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul Korrektsiooni suurus on +15 100 eurot 31. detsembril 2018 ja +29 500 eurot 31. detsembril 2017 |
| --- | --- |

—

Deebetväärtuse korrigeerimine vastavalt enda krediidiriskile tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute puhul Korrektsiooni suurus on +15 100 eurot 31. detsembril 2018 ja +29 500 eurot 31. detsembril 2017

4.2.2   Ümberpaigutused 1 ja 2 taseme vahel

Ümberpaigutused 1 ja 2 taseme vahel

Rahastu kehtestatud korra kohaselt kajastatakse varade ühelt tasemelt teisele ümberpaigutamist selle kuupäeva seisuga, mil toimus ümberpaigutamise põhjustanud sündmus või muutus

Ei 2018 ega 2017 aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 1 tasemest 2 tasemesse ega vastupidi

4.2.3   3 taseme õiglane väärtus

3 taseme õiglane väärtus

3 taseme õiglaste väärtuste omavaheline vastavus

3 taseme õiglaste väärtuste omavaheline vastavus

Järgmises tabelis on esitatud 31. detsembril 2018 ja 31. detsembril 2017 lõppenud majandusaasta jooksul 3 taseme instrumentides toimunud muutused

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2018 | 473 081 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasum |

tuhandetes eurodes

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

473 081

473 081

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud netokasum

—10 622

| — | aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus |
| --- | --- |

—

aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite õiglase netoväärtuse muutus

—13 411

Kokku

Kokku

—24 033

—24 033

Väljamaksed

95 434

Tagasimaksed

—11 165

Mahakandmised

17 300

Saldo seisuga 31. detsember 2018

Saldo seisuga 31. detsember 2018

550 617

550 617

| | tuhandetes eurodes |
| --- | --- |
| Müügivalmis finantsvarad |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2017 | 494 004 |
| Kasum või kahjum kasumis või kahjumis: | |
| — | müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum |

tuhandetes eurodes

tuhandetes eurodes

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Saldo seisuga 1. jaanuar 2017

Saldo seisuga 1. jaanuar 2017

494 004

494 004

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

Kasum või kahjum kasumis või kahjumis:

—

müügivalmis finantsvaradega seotud realiseeritud netokasum

2 711

| — | müügivalmis finantsvarade väärtuse langus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade väärtuse langus

—22 024

Kokku

Kokku

—19 313

—19 313

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

Muus koondkasumis kajastatud kasum või kahjum:

| — | müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus |
| --- | --- |

—

müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse netomuutus

—17 592

Kokku

Kokku

—17 592

—17 592

Väljamaksed

62 660

Tagasimaksed

—44 568

Mahakandmised

—2 110

Saldo seisuga 31. detsember 2017

Saldo seisuga 31. detsember 2017

473 081

473 081

Ei 2018 ega 2017 aastal ei teinud rahastu õiglase väärtuse hindamisel ümberpaigutusi 3 tasemest ega 3 tasemesse

5   Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid jagunevad:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Sularaha | 51 936 | 166 445 |
| Tähtajalised hoiused | 521 882 | 367 653 |
| Kommertsväärtpaberid | — | 15 003 |
| Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes | 573 818 | 549 101 |
| Kogunenud intress | -110 | 68 |
| Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes | 573 708 | 549 169 |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Sularaha

51 936

166 445

Tähtajalised hoiused

521 882

367 653

Kommertsväärtpaberid

—

15 003

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

Raha ja raha ekvivalendid finantsseisundi aruandes

573 818

573 818

549 101

549 101

Kogunenud intress

-110

68

68

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

Raha ja raha ekvivalendid rahavoogude aruandes

573 708

573 708

549 169

549 169

6   Finantstuletisinstrumendid

Finantstuletisinstrumendid

Põhilised finantstuletisinstrumendid, mida liigitatakse kauplemise eesmärgil hoitavateks, on järgmised:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2018 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| | Varad | Kohustused | |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | 340 | -665 | 5 245 |
| Intressivahetustehingud | 654 | — | 28 470 |
| Valuuta vahetuslepingud | 8 879 | —7 828 | 1 460 608 |
| Finantstuletisinstrumendid kokku | 9 873 | —8 493 | 1 494 323 |

tuhandetes eurodes

Seisuga 31. detsember 2018

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Varad

Kohustused

Kohustused

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

340

340

-665

5 245

Intressivahetustehingud

654

654

—

28 470

Valuuta vahetuslepingud

8 879

—7 828

1 460 608

Finantstuletisinstrumendid kokku

Finantstuletisinstrumendid kokku

9 873

9 873

—8 493

—8 493

1 494 323

1 494 323

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Seisuga 31. detsember 2017 | Õiglane väärtus | Tinglik väärtus |
| Varad | Kohustused |
| Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud | 149 | —1 105 | 8 098 |
| Intressivahetustehingud | 393 | -48 | 31 711 |
| Valuuta vahetuslepingud | 11 979 | — | 1 500 000 |
| Finantstuletisinstrumendid kokku | 12 521 | —1 153 | 1 539 809 |

tuhandetes eurodes

Seisuga 31. detsember 2017

Õiglane väärtus

Tinglik väärtus

Varad

Varad

Kohustused

Kohustused

Eri valuutade intressimäära vahetuslepingud

149

149

—1 105

8 098

Intressivahetustehingud

393

393

-48

31 711

Valuuta vahetuslepingud

11 979

—

1 500 000

Finantstuletisinstrumendid kokku

Finantstuletisinstrumendid kokku

12 521

12 521

—1 153

—1 153

1 539 809

1 539 809

7   Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

7.1   
  Laenud ja ettemaksed

Laenud ja ettemaksed

Järgnevalt on esitatud vastavalt uuele IFRS 9 kohasele oodatavast krediidikahjust tulenevale väärtuse languse mudelile kajastatud laenude ja ettemaksete alg- ja lõppsaldode vastavuse tabel Võrdluseks esitatud 2017 aasta väärtuse languse summad kajastavad krediidikahju allahindlust ja need on saadud vastavalt standardile IAS 39

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Üldised laenud (*6) | Kõrgema nõudeõiguse järguga laen | Allutatud laenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenude nimiväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2018 | 1 003 294 | 687 499 | 62 546 | — | 1 753 339 |
| Väljamaksed | 203 352 | 52 274 | — | 3 588 | 259 214 |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Tagasimaksed | —192 355 | —157 952 | —4 548 | — | —354 855 |
| Kapitaliseeritud intressid | — | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | 37 026 | 11 503 | 2 719 | — | 51 248 |
| Laenude nimiväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2018 | 1 051 317 | 593 324 | 60 717 | 3 588 | 1 708 946 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018 | —35 082 | —57 911 | —62 546 | — | —155 539 |
| 12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus | —1 853 | 288 | — | — | —1 565 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | 4 696 | 870 | —2 146 | — | 3 420 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | —71 204 | — | — | —1 794 | —72 998 |
| Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | 2 214 | 8 480 | 37 678 | — | 48 372 |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | —2 639 | —1 336 | —2 346 | — | —6 321 |
| Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga esmaspäev, 31. detsember 2018 | —103 868 | —49 609 | —29 360 | —1 794 | —184 631 |
| Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018 | 947 449 | 543 715 | 31 357 | 1 794 | 1 524 315 |
| Laenude nimiväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2018 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Väljamaksed | — | — | — | — | — |
| Tagasimaksed | — | — | — | — | — |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | — | — | — | — | — |
| Laenude nimiväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2018 | 1 800 | — | — | — | 1 800 |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2018 | -378 | — | — | — | -378 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | -702 | — | — | — | -702 |
| Vahetuskursierinevused | — | — | — | — | — |
| Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga esmaspäev, 31. detsember 2018 | —1 080 | — | — | — | —1 080 |
| Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018 | 720 | — | — | — | 720 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | —3 550 | —3 109 | 11 | — | —6 648 |
| Intressid | 12 330 | 9 243 | 1 031 | — | 22 604 |
| Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018 | 956 949 | 549 849 | 32 399 | 1 794 | 1 540 991 |

tuhandetes eurodes

Üldised laenud (*6)

*6

Kõrgema nõudeõiguse järguga laen

Allutatud laenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Laenude nimiväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2018

Laenude nimiväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 1. jaanuar 2018

1 003 294

1 003 294

687 499

687 499

62 546

62 546

—

—

1 753 339

1 753 339

Väljamaksed

203 352

52 274

—

3 588

259 214

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Tagasimaksed

—192 355

—157 952

—4 548

—

—354 855

Kapitaliseeritud intressid

—

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

37 026

11 503

2 719

—

51 248

Laenude nimiväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2018

Laenude nimiväärtus amortiseeritud soetusmaksumuses seisuga 31. detsember 2018

1 051 317

1 051 317

593 324

593 324

60 717

60 717

3 588

3 588

1 708 946

1 708 946

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga 1. jaanuar 2018

—35 082

—35 082

—57 911

—57 911

—62 546

—62 546

—

—

—155 539

—155 539

12 kuu oodatava krediidikahju netomuutus

—1 853

288

288

—

—

—1 565

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse netomuutus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

4 696

870

870

—2 146

—

3 420

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

—71 204

—

—

—1 794

—72 998

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindluse tühistamised varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

2 214

8 480

37 678

—

48 372

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

—2 639

—1 336

—2 346

—

—6 321

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga esmaspäev, 31. detsember 2018

Kahju allahindlus väärtuse languse tõttu seisuga esmaspäev, 31. detsember 2018

—103 868

—103 868

—49 609

—49 609

—29 360

—29 360

—1 794

—1 794

—184 631

—184 631

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

Amortiseeritud soetusmaksumuses kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

947 449

947 449

543 715

543 715

31 357

31 357

1 794

1 794

1 524 315

1 524 315

Laenude nimiväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2018

Laenude nimiväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 1. jaanuar 2018

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Väljamaksed

—

—

—

—

—

Tagasimaksed

—

—

—

—

—

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

—

—

—

—

—

Laenude nimiväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2018

Laenude nimiväärtus õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande seisuga 31. detsember 2018

1 800

1 800

—

—

—

—

—

—

1 800

1 800

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2018

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga 1. jaanuar 2018

-378

-378

—

—

—

—

—

—

-378

-378

Õiglase väärtuse netomuutus

-702

—

—

—

-702

Vahetuskursierinevused

—

—

—

—

—

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga esmaspäev, 31. detsember 2018

Õiglase väärtuse korrigeerimine seisuga esmaspäev, 31. detsember 2018

—1 080

—1 080

—

—

—

—

—

—

—1 080

—1 080

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

Õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavad laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

720

720

—

—

—

—

—

—

720

720

Amortiseeritud soetusmaksumus

—3 550

—3 109

11

11

—

—6 648

Intressid

12 330

9 243

1 031

—

22 604

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

Laenud ja ettemaksed seisuga 31. detsember 2018

956 949

956 949

549 849

549 849

32 399

32 399

1 794

1 794

1 540 991

1 540 991

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Üldised laenud (*6) | Kõrgema nõudeõiguse järguga laen | Allutatud laenud | Kokku |
| Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2017 | 994 527 | 764 339 | 71 563 | 1 830 429 |
| Väljamaksed | 305 059 | 63 603 | — | 368 662 |
| Mahakandmised | —3 257 | —6 138 | — | —9 395 |
| Tagasimaksed | —162 361 | —91 125 | — | —253 486 |
| Vahetuskursierinevused | —128 874 | —43 180 | —9 017 | —181 071 |
| Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2017 | 1 005 094 | 687 499 | 62 546 | 1 755 139 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017 | —18 185 | —28 294 | —71 161 | —117 640 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus | —5 105 | —11 572 | — | —16 677 |
| Mahakandmised | 3 257 | 6 138 | — | 9 395 |
| Väärtuse languse vähenemine | 2 204 | 3 752 | — | 5 956 |
| Vahetuskursierinevused | 914 | 3 234 | 8 615 | 12 763 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017 | —16 915 | —26 742 | —62 546 | —106 203 |
| Amortiseeritud soetusmaksumus | —3 802 | —3 408 | — | —7 210 |
| Intressid | 15 122 | 9 877 | — | 24 999 |
| Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2017 | 999 499 | 667 226 | — | 1 666 725 |

tuhandetes eurodes

Üldised laenud (*6)

*6

Kõrgema nõudeõiguse järguga laen

Allutatud laenud

Kokku

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2017

Nimiväärtus seisuga 1. jaanuar 2017

994 527

994 527

764 339

764 339

71 563

71 563

1 830 429

1 830 429

Väljamaksed

305 059

63 603

—

368 662

Mahakandmised

—3 257

—6 138

—

—9 395

Tagasimaksed

—162 361

—91 125

—

—253 486

Vahetuskursierinevused

—128 874

—43 180

—9 017

—181 071

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2017

Nimiväärtus seisuga 31. detsember 2017

1 005 094

1 005 094

687 499

687 499

62 546

62 546

1 755 139

1 755 139

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017

—18 185

—18 185

—28 294

—28 294

—71 161

—71 161

—117 640

—117 640

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud väärtuse langus

—5 105

—11 572

—

—16 677

Mahakandmised

3 257

6 138

—

9 395

Väärtuse languse vähenemine

2 204

3 752

—

5 956

Vahetuskursierinevused

914

914

3 234

8 615

12 763

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017

—16 915

—16 915

—26 742

—26 742

—62 546

—62 546

—106 203

—106 203

Amortiseeritud soetusmaksumus

—3 802

—3 408

—

—7 210

Intressid

15 122

9 877

—

24 999

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2017

Laenud ja nõuded seisuga 31. detsember 2017

999 499

999 499

667 226

667 226

—

—

1 666 725

1 666 725

7.2   
  Laenude ja ettemaksete väärtuse langus – Kahju allahindlus

Laenude ja ettemaksete väärtuse langus – Kahju allahindlus

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| 2018 |
| | 12 kuu oodatav krediidikahju: | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Krediidiriski tõttu langenud väärtusega | Kokku |
| Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses | | | | | |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2018 | 19 738 | 29 975 | 105 826 | — | 155 539 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 2 285 | — | — | — | 2 285 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | — | —2 633 | — | — | —2 633 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | 27 646 | 1 794 | 29 440 |
| Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud | — | — | — | — | — |
| Mahakandmised | — | — | — | — | — |
| Saldo seisuga 31. detsember 2018 | 22 023 | 27 342 | 133 472 | 1 794 | 184 631 |

tuhandetes eurodes

2018

2018

12 kuu oodatav krediidikahju:

12 kuu oodatav krediidikahju:

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Krediidiriski tõttu langenud väärtusega

Kokku

Kokku

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Laenud ja ettemaksed amortiseeritud soetusmaksumuses

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

19 738

29 975

105 826

—

155 539

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

2 285

—

—

—

2 285

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

—

—2 633

—

—

—2 633

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

—

27 646

1 794

29 440

Finantsvarad, mille kajastamine on lõpetatud

—

—

—

—

—

Mahakandmised

—

—

—

—

—

Saldo seisuga 31. detsember 2018

Saldo seisuga 31. detsember 2018

22 023

22 023

27 342

27 342

133 472

133 472

1 794

1 794

184 631

184 631

8   Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

Järgnevalt on esitatud vastavalt uuele IFRS 9 kohasele oodatavast krediidikahjust tulenevale väärtuse languse poliitikale kajastatud omakapitaliinvesteeringute alg- ja lõppsaldode vastavuse tabel Võrdluseks esitatud 2017 aasta summad on saadud vastavalt standardile IAS 39, mille kohaselt liigitatakse omakapitaliinstrumendid müügivalmis varade portfelli alla:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2018 | 356 086 | 70 310 | 426 396 |
| Väljamaksed | 73 250 | 22 184 | 95 434 |
| Tagasimaksed/müük | —21 681 | -635 | —22 316 |
| Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga | 13 938 | 1 355 | 15 293 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2018 | 421 593 | 93 214 | 514 807 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2018 | 64 018 | 7 125 | 71 143 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | —20 493 | -172 | —20 665 |
| Realiseerimata kasumit ja kahjumit mõjutavad vahetuskursierinevused | 2 034 | -27 | 2 007 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2018 | 45 559 | 6 926 | 52 485 |
| Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2018 | 467 152 | 100 140 | 567 292 |

tuhandetes eurodes

Riskikapitalifondid

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2018

Kulud seisuga 1. jaanuar 2018

356 086

356 086

70 310

70 310

426 396

426 396

Väljamaksed

73 250

22 184

95 434

Tagasimaksed/müük

—21 681

-635

—22 316

Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga

13 938

1 355

15 293

Kulud seisuga 31. detsember 2018

Kulud seisuga 31. detsember 2018

421 593

421 593

93 214

93 214

514 807

514 807

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2018

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2018

64 018

64 018

7 125

7 125

71 143

71 143

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

—20 493

-172

—20 665

Realiseerimata kasumit ja kahjumit mõjutavad vahetuskursierinevused

2 034

-27

2 007

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2018

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2018

45 559

45 559

6 926

6 926

52 485

52 485

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2018

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid seisuga 31. detsember 2018

467 152

467 152

100 140

100 140

567 292

567 292

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Riskikapitalifondid | Otsesed omakapitaliinvesteeringud | Kokku |
| Kulud seisuga 1. jaanuar 2017 | 331 253 | 72 636 | 403 889 |
| Väljamaksed | 62 660 | — | 62 660 |
| Tagasimaksed/müük | —38 990 | -708 | —39 698 |
| Mahakandmised | -437 | —1 673 | —2 110 |
| Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga | 1 600 | 55 | 1 655 |
| Kulud seisuga 31. detsember 2017 | 356 086 | 70 310 | 426 396 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2017 | 129 427 | 13 457 | 142 884 |
| Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus | —20 930 | —1 008 | —21 938 |
| Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2017 | 108 497 | 12 449 | 120 946 |
| Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017 | —22 892 | —6 997 | —29 889 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus | —22 024 | — | —22 024 |
| Mahakandmised | 437 | 1 673 | 2 110 |
| Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017 | —44 479 | —5 324 | —49 803 |
| Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2017 | 420 104 | 77 435 | 497 539 |

tuhandetes eurodes

Riskikapitalifondid

Riskikapitalifondid

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Otsesed omakapitaliinvesteeringud

Kokku

Kokku

Kulud seisuga 1. jaanuar 2017

Kulud seisuga 1. jaanuar 2017

331 253

331 253

72 636

72 636

403 889

403 889

Väljamaksed

62 660

—

62 660

Tagasimaksed/müük

—38 990

-708

—39 698

Mahakandmised

-437

—1 673

—2 110

Vahetuskursierinevused seoses tagasimaksete/müügiga

1 600

55

55

1 655

Kulud seisuga 31. detsember 2017

Kulud seisuga 31. detsember 2017

356 086

356 086

70 310

70 310

426 396

426 396

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2017

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 1. jaanuar 2017

129 427

129 427

13 457

13 457

142 884

142 884

Realiseerimata kasumi ja kahjumi netomuutus

—20 930

—1 008

—21 938

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2017

Realiseerimata kasum ja kahjum seisuga 31. detsember 2017

108 497

108 497

12 449

12 449

120 946

120 946

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017

Väärtuse langus seisuga 1. jaanuar 2017

—22 892

—22 892

—6 997

—6 997

—29 889

—29 889

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud aastane väärtuse langus

—22 024

—

—22 024

Mahakandmised

437

437

1 673

2 110

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017

Väärtuse langus seisuga 31. detsember 2017

—44 479

—44 479

—5 324

—5 324

—49 803

—49 803

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2017

Müügivalmis finantsvarad seisuga 31. detsember 2017

420 104

420 104

77 435

77 435

497 539

497 539

9   Nõuded rahastajate vastu (tuhandetes eurodes)

Nõuded rahastajate vastu (tuhandetes eurodes)

Nõuded rahastajate vastu (100 000 eurot) sisaldasid üksnes liikmesriikidelt sissenõutud, kuid veel tasumata osamaksusid

10   Likviidsed finantsvarad

Likviidsed finantsvarad

Likviidsete varade portfelli kuuluvad noteeritud võlakirjad, mille järelejäänud tähtaeg aruande kuupäeval on vähem kui kolm kuud Järgmine tabel näitab likviidsete varade portfellis toimunud liikumisi:

| | tuhandetes eurodes |
| --- | --- |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2018 | 144 382 |
| Soetamine | 2 219 062 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -2 026 659 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | 149 |
| Kogunenud intressi muutus | -1 794 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2018 | 335 140 |

tuhandetes eurodes

tuhandetes eurodes

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

Saldo seisuga 1. jaanuar 2018

144 382

144 382

Soetamine

2 219 062

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-2 026 659

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

149

149

Kogunenud intressi muutus

-1 794

Saldo seisuga 31. detsember 2018

Saldo seisuga 31. detsember 2018

335 140

335 140

| | tuhandetes eurodes |
| --- | --- |
| Saldo seisuga 1. jaanuar 2017 | 169 398 |
| Soetamine | 1 084 149 |
| Finantsvara, mille tähtaeg möödub | -1 109 563 |
| Amortiseeritud üle-/alakursi muutus | -59 |
| Kogunenud intressi muutus | 457 |
| Saldo seisuga 31. detsember 2017 | 144 382 |

tuhandetes eurodes

tuhandetes eurodes

Saldo seisuga 1. jaanuar 2017

Saldo seisuga 1. jaanuar 2017

169 398

169 398

Soetamine

1 084 149

Finantsvara, mille tähtaeg möödub

-1 109 563

Amortiseeritud üle-/alakursi muutus

-59

Kogunenud intressi muutus

457

457

Saldo seisuga 31. detsember 2017

Saldo seisuga 31. detsember 2017

144 382

144 382

11   Muud varad

Muud varad

Põhilised muud varad olid järgmised:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Nõuded EIP vastu | — | 4 117 |
| Finantstagatised | 171 | 268 |
| Muud varad kokku | 171 | 4 385 |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Nõuded EIP vastu

—

4 117

Finantstagatised

171

171

268

268

Muud varad kokku

Muud varad kokku

171

171

4 385

4 385

12   Edasilükkunud tulud

Edasilükkunud tulud

Edasilükkunud tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ettemakstud intressitoetused | 32 658 | 24 895 |
| Laenude ja ettemaksetega seotud ettemakstud vahendustasud | 1 106 | 907 |
| Edasilükkunud tulud kokku | 33 764 | 25 802 |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Ettemakstud intressitoetused

32 658

24 895

Laenude ja ettemaksetega seotud ettemakstud vahendustasud

1 106

907

907

Edasilükkunud tulud kokku

Edasilükkunud tulud kokku

33 764

33 764

25 802

25 802

13   Antud tagatiste eraldised

Antud tagatiste eraldised

Järgnevalt on esitatud vastavalt uuele IFRS 9 kohasele oodatavast krediidikahjust tulenevale väärtuse languse mudelile kajastatud finantstagatiste eraldiste alg- ja lõppsaldode vastavuse tabelid Võrdluseks esitatud 2017 aasta summad on vastavalt standardile IAS 39 kajastatud antud tagatiste eraldised, kuna on objektiivseid tõendeid selle kohta, et rahastul tuleb antud tagatistega seoses kanda kahju

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| 2018 |
| | 12 kuu oodatav krediidikahju: | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Antud tagatised | | | | |
| Saldo 1 jaanuari seisuga | — | 484 | — | 484 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 94 | — | — | 94 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | — | 391 | — | 391 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | — | — |
| Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud | — | — | — | — |
| Tagatiste realiseerimine | — | — | — | — |
| Ettemakstud tasude amortisatsioon | — | -128 | — | -128 |
| Vahetuskursierinevused | — | -48 | — | -48 |
| Saldo 31 detsembri seisuga | 94 | 699 | — | 793 |

tuhandetes eurodes

2018

2018

12 kuu oodatav krediidikahju:

12 kuu oodatav krediidikahju:

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Kokku

Antud tagatised

Antud tagatised

Saldo 1 jaanuari seisuga

—

484

484

—

484

484

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

94

94

—

—

94

94

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

—

391

391

—

391

391

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

—

—

—

Tagatised, mille kajastamine on lõpetatud

—

—

—

—

Tagatiste realiseerimine

—

—

—

—

Ettemakstud tasude amortisatsioon

—

-128

—

-128

Vahetuskursierinevused

—

-48

—

-48

Saldo 31 detsembri seisuga

Saldo 31 detsembri seisuga

94

94

699

699

—

—

793

793

| 2017 |
| --- |
| Saldo 1 jaanuari seisuga | 625 |
| Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud eraldiste suurenemine | 65 |
| Kasutatud | -206 |
| Ümberpaigutused „Muudes kohustustes“ kajastatud finantstagatiste alt | — |
| Saldo 31 detsembri seisuga | 484 |

2017

Saldo 1 jaanuari seisuga

625

625

Kasumi- ja muu koondkasumi aruandes kajastatud eraldiste suurenemine

65

65

Kasutatud

-206

Ümberpaigutused „Muudes kohustustes“ kajastatud finantstagatiste alt

—

Saldo 31 detsembri seisuga

Saldo 31 detsembri seisuga

484

484

14   Laenuandmiskohustuste eraldised

Laenuandmiskohustuste eraldised

Järgnevalt on esitatud vastavalt uuele IFRS 9 kohasele oodatavast krediidikahjust tuleneva väärtuse languse mudelile kajastatud väljamaksmata laenudest (laenukohustustest) tuleneva kahju allahindluse alg- ja lõppsaldode vastavuse tabel Võrdluseks esitatud 2017 aasta summad kajastavad krediidikahju allahindlust ja need on saadud vastavalt standardile IAS 39

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| 2018 |
| | 12 kuu oodatav krediidikahju: | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud | Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud | Kokku |
| Siduvad laenuandmiskohustused | | | | |
| Saldo 1 jaanuari seisuga | 1 993 | 2 163 | — | 4 156 |
| Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla | 5 192 | — | — | 5 192 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“ | — | 14 420 | — | 14 420 |
| Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“ | — | — | — | — |
| Vahetuskursierinevused | 40 | 14 | — | 54 |
| Saldo 31 detsembri seisuga | 7 225 | 16 597 | — | 23 822 |

tuhandetes eurodes

2018

2018

12 kuu oodatav krediidikahju:

12 kuu oodatav krediidikahju:

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud

Kokku

Kokku

Siduvad laenuandmiskohustused

Siduvad laenuandmiskohustused

Saldo 1 jaanuari seisuga

1 993

2 163

—

4 156

Ümberpaigutus 12 kuu oodatava krediidikahju alla

5 192

—

—

5 192

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus pole krediidiriski tõttu langenud“

—

14 420

—

14 420

Ümberpaigutus kategooriasse „Kogu eluea oodatava krediidikahju allahindlus varade puhul, mille väärtus on krediidiriski tõttu langenud“

—

—

—

—

Vahetuskursierinevused

40

40

14

14

—

54

54

Saldo 31 detsembri seisuga

Saldo 31 detsembri seisuga

7 225

7 225

16 597

16 597

—

—

23 822

23 822

15   Võlad kolmandatele isikutele

Võlad kolmandatele isikutele

Põhilised võlad kolmandatele isikutele olid järgmised:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto) | 47 799 | 45 105 |
| Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad | 54 | 580 |
| Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi | 95 960 | 111 600 |
| Võlad kolmandatele isikutele kokku | 143 813 | 157 285 |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

EIP-le tasumisele kuuluvad üldhalduskulud (neto)

47 799

45 105

Muud EIP-le tasumisele kuuluvad summad

54

54

580

580

Liikmesriikidele võlgnetavad veel väljamaksmata intressitoetused ja tehniline abi

95 960

111 600

Võlad kolmandatele isikutele kokku

Võlad kolmandatele isikutele kokku

143 813

143 813

157 285

157 285

16   Muud kohustused

Muud kohustused

Muud kohustused koosnevad põhiliselt järgnevast:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed | 2 124 | 1 986 |
| Edasilükkunud tulu intressitoetustest | 369 | 436 |
| Finantstagatised | — | 40 |
| Muud kohustused kokku | 2 493 | 2 462 |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Ennetähtaegsed laenude tagasimaksed

2 124

1 986

Edasilükkunud tulu intressitoetustest

369

369

436

436

Finantstagatised

—

40

40

Muud kohustused kokku

Muud kohustused kokku

2 493

2 493

2 462

2 462

17   Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

Liikmesriikidelt sissenõutud osamaksud

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Liikmesriigid | Osamaks rahastusse | Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks | Kokku


  osamaksud | Sissenõutud, kuid veel tasumata |
| Austria | 69 935 | 8 869 | 78 804 | 2 410 |
| Belgia | 103 226 | 13 046 | 116 272 | 3 530 |
| Bulgaaria | 896 | 294 | 1 190 | 140 |
| Küpros | 576 | 189 | 765 | 90 |
| Tšehhi Vabariik | 3 264 | 1 071 | 4 335 | 510 |
| Taani | 56 820 | 7 275 | 64 095 | 2 000 |
| Eesti | 320 | 105 | 425 | 50 |
| Soome | 39 852 | 5 214 | 45 066 | 1 470 |
| Prantsusmaa | 624 971 | 75 972 | 700 943 | 19 550 |
| Saksamaa | 611 715 | 76 616 | 688 331 | 20 500 |
| Kreeka | 35 121 | 4 883 | 40 004 | 1 470 |
| Ungari | 3 520 | 1 155 | 4 675 | 550 |
| Iirimaa | 18 577 | 2 802 | 21 379 | 910 |
| Itaalia | 340 252 | 45 025 | 385 277 | 12 860 |
| Läti | 448 | 147 | 595 | 70 |
| Leedu | 768 | 252 | 1 020 | 120 |
| Luksemburg | 7 693 | 984 | 8 677 | 270 |
| Malta | 192 | 63 | 255 | 30 |
| Madalmaad | 138 415 | 17 685 | 156 100 | 4 850 |
| Poola | 8 320 | 2 730 | 11 050 | 1 300 |
| Portugal | 27 313 | 3 809 | 31 122 | 1 150 |
| Rumeenia | 2 368 | 777 | 3 145 | 370 |
| Slovakkia | 1 344 | 441 | 1 785 | 210 |
| Sloveenia | 1 152 | 378 | 1 530 | 180 |
| Hispaania | 170 369 | 24 876 | 195 245 | 7 850 |
| Rootsi | 73 692 | 9 677 | 83 369 | 2 740 |
| Ühendkuningriik | 355 881 | 49 356 | 405 237 | 14 820 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2018 | 2 697 000 | 353 691 | 3 050 691 | 100 000 |
| Kokku seisuga 31. detsember 2017 | 2 517 000 | 333 691 | 2 850 691 | 150 000 |

tuhandetes eurodes

Liikmesriigid

Liikmesriigid

Osamaks rahastusse

Osamaks rahastusse

Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks

Intressitoetusteks ja tehniliseks abiks ettenähtud osamaks

Kokku

Kokku

osamaksud

osamaksud

Sissenõutud, kuid veel tasumata

Sissenõutud, kuid veel tasumata

Austria

69 935

8 869

78 804

2 410

Belgia

103 226

13 046

116 272

3 530

Bulgaaria

896

896

294

294

1 190

140

140

Küpros

576

576

189

189

765

765

90

90

Tšehhi Vabariik

3 264

1 071

4 335

510

510

Taani

56 820

7 275

64 095

2 000

Eesti

320

320

105

105

425

425

50

50

Soome

39 852

5 214

45 066

1 470

Prantsusmaa

624 971

75 972

700 943

19 550

Saksamaa

611 715

76 616

688 331

20 500

Kreeka

35 121

4 883

40 004

1 470

Ungari

3 520

1 155

4 675

550

550

Iirimaa

18 577

2 802

21 379

910

910

Itaalia

340 252

45 025

385 277

12 860

Läti

448

448

147

147

595

595

70

70

Leedu

768

768

252

252

1 020

120

120

Luksemburg

7 693

984

984

8 677

270

270

Malta

192

192

63

63

255

255

30

30

Madalmaad

138 415

17 685

156 100

4 850

Poola

8 320

2 730

11 050

1 300

Portugal

27 313

3 809

31 122

1 150

Rumeenia

2 368

777

777

3 145

370

370

Slovakkia

1 344

441

441

1 785

210

210

Sloveenia

1 152

378

378

1 530

180

180

Hispaania

170 369

24 876

195 245

7 850

Rootsi

73 692

9 677

83 369

2 740

Ühendkuningriik

355 881

49 356

405 237

14 820

Kokku seisuga 31. detsember 2018

Kokku seisuga 31. detsember 2018

2 697 000

2 697 000

353 691

353 691

3 050 691

3 050 691

100 000

100 000

Kokku seisuga 31. detsember 2017

Kokku seisuga 31. detsember 2017

2 517 000

2 517 000

333 691

333 691

2 850 691

2 850 691

150 000

150 000

12. novembril 2018 määras nõukogu kindlaks, kui suure rahalise osamaksu iga liikmesriik peab tasuma 21. jaanuariks 2019. 31. detsembri 2018. aasta seisuga oli sisse maksmata 100 000 eurot

18   Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | 31.12.2018. | 31.12.2017. |
| Kohustused | | |
| Väljamaksmata laenud | 1 283 931 | 869 983 |
| Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väljamaksmata kulukohustused | 347 167 | 321 695 |
| Antud tagatised | 2 800 | 7 682 |
| Intressitoetused ja tehniline abi | 457 328 | 382 576 |
| Tingimuslikud kohustused | | |
| Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised | 1 553 668 | 74 569 |
| Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku | 3 644 894 | 1 656 505 |

tuhandetes eurodes

31.12.2018.

31.12.2017.

Kohustused

Kohustused

Väljamaksmata laenud

1 283 931

869 983

Aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite väljamaksmata kulukohustused

347 167

321 695

Antud tagatised

2 800

7 682

Intressitoetused ja tehniline abi

457 328

382 576

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Allakirjutatud, kuid väljaandmata tagatised

1 553 668

74 569

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku

Tingimuslikud kohustused ja siduvad kohustused kokku

3 644 894

3 644 894

1 656 505

1 656 505

19   Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud

Intressid ja samalaadsed tulud ja kulud

Intressid ja samalaadsed tulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2018. | Alates 1.1.2017. |
| | kuni 31.12.2018. | kuni 31.12.2017. |
| Laenud ja ettemaksed | 92 506 | 97 440 |
| Intressitoetused | 4 224 | 3 966 |
| Intressid ja samalaadsed tulud kokku | 96 730 | 101 406 |

tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2018.

Alates 1.1.2017.

kuni 31.12.2018.

kuni 31.12.2017.

Laenud ja ettemaksed

92 506

97 440

Intressitoetused

4 224

3 966

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

Intressid ja samalaadsed tulud kokku

96 730

96 730

101 406

101 406

Intressid ja samalaadsed kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2018. | Alates 1.1.2017. |
| | kuni 31.12.2018. | kuni 31.12.2017. |
| Finantstuletisinstrumendid | -563 | -980 |
| Raha ja raha ekvivalendid | -654 | —1 037 |
| Likviidsed finantsvarad | —1 322 | -654 |
| Intressid ja samalaadsed kulud kokku | —2 539 | —2 671 |

tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2018.

Alates 1.1.2017.

kuni 31.12.2018.

kuni 31.12.2017.

Finantstuletisinstrumendid

-563

-980

Raha ja raha ekvivalendid

-654

—1 037

Likviidsed finantsvarad

—1 322

-654

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

Intressid ja samalaadsed kulud kokku

—2 539

—2 539

—2 671

—2 671

20   Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest

Tulud ja kulud teenus- ja vahendustasudest

Teenus- ja vahendustasudest laekuv tulu koosneb põhiliselt järgnevast:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2018. | Alates 1.1.2017. |
| | kuni 31.12.2018. | kuni 31.12.2017. |
| Laenude ja ettemaksetega seotud teenus- ja vahendustasud | 107 | — |
| Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud | 170 | 209 |
| Muu | 7 | 1 |
| Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku | 284 | 210 |

tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2018.

Alates 1.1.2017.

kuni 31.12.2018.

kuni 31.12.2017.

Laenude ja ettemaksetega seotud teenus- ja vahendustasud

107

107

—

Finantstagatistega seotud teenus- ja vahendustasud

170

170

209

209

Muu

7

7

1

1

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

Tulu teenus- ja vahendustasudest kokku

284

284

210

210

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud koosnevad põhiliselt järgnevast:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2018. | Alates 1.1.2017. |
| | kuni 31.12.2018. | kuni 31.12.2017. |
| Komisjon maksis kolmandatele isikutele aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite eest | -106 | -60 |
| Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku | -106 | -60 |

tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2018.

Alates 1.1.2017.

kuni 31.12.2018.

kuni 31.12.2017.

Komisjon maksis kolmandatele isikutele aktsiate ja muude muutuvtuluga väärtpaberite eest

-106

-60

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

Teenus- ja vahendustasudega seonduvad kulud kokku

-106

-106

-60

-60

21   Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt saadud realiseeritud kasum koosneb põhiliselt järgmisest:

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2018. | Alates 1.1.2017. |
| | kuni 31.12.2018. | kuni 31.12.2017. |
| Puhastulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | 3 166 | 1 030 |
| Dividenditulu | 7 320 | 1 681 |
| Õiglase väärtuse netomuutus | —20 665 | — |
| Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt | —10 179 | 2 711 |

tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2018.

Alates 1.1.2017.

kuni 31.12.2018.

kuni 31.12.2017.

Puhastulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

3 166

1 030

Dividenditulu

7 320

1 681

Õiglase väärtuse netomuutus

—20 665

—

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

Netotulu aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt

—10 179

—10 179

2 711

2 711

22   Üldhalduskulud

Üldhalduskulud

Üldhalduskulud on kulud, mida EIP rahastu haldamise käigus tegelikult kannab ja millest on arvatud maha tulud, mida EIP saab otse rahastu klientidelt võetavatest standardsetest hindamistasudest

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| | Alates 1.1.2018. | Alates 1.1.2017. |
| | kuni 31.12.2018. | kuni 31.12.2017. |
| EIP kantud tegelikud kulud | —50 021 | —48 285 |
| Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest | 2 222 | 3 180 |
| Üldhalduskulud kokku | —47 799 | —45 105 |

tuhandetes eurodes

Alates 1.1.2018.

Alates 1.1.2017.

kuni 31.12.2018.

kuni 31.12.2017.

EIP kantud tegelikud kulud

—50 021

—48 285

Tulu rahastu poolt otse klientidelt võetavatest hindamistasudest

2 222

3 180

Üldhalduskulud kokku

Üldhalduskulud kokku

—47 799

—47 799

—45 105

—45 105

23   Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes

Osalemine konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksuse määratlus

Struktureeritud (majandus)üksus on üksus, mille kontrollija määratlemisel ei ole peamiseks teguriks hääleõigus või muud sarnased õigused IFRS 12-s on märgitud, et struktureeritud (majandus)üksusel on mõned või kõik alljärgnevatest tunnustest:

| — | piiratud tegevus; |
| --- | --- |

—

piiratud tegevus;

| — | kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu; |
| --- | --- |

—

kitsas ja selgelt määratletud eesmärk, näiteks maksutõhusa rendilepingu teostamine, uurimis- ja arendustegevuse teostamine, (majandus)üksusele kapitali- või rahastamisallika tagamine või investoritele investeerimisvõimaluste andmine struktureeritud (majandus)üksuse varadega seotud riskide ja hüvede investoritele edasiandmise kaudu;

| — | ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta; |
| --- | --- |

—

ebapiisav omakapital, mis ei võimalda struktureeritud (majandus)üksusel rahastada oma tegevust ilma allutatud finantstoetuseta;

| — | rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad) |
| --- | --- |

—

rahastamine investoritele emiteeritud mitme lepingupõhiselt seotud instrumendi kaudu, mille tulemusena tekib krediidiriski või muude riskide kontsentratsioon (seeriad)

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksus

Konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksused on kõik struktureeritud (majandus)üksused, mida ei kontrolli rahastu Siia kuulub ka osalus konsolideerimata struktureeritud (majandus)üksustes

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

Osalus struktureeritud (majandus)üksustes – määratlus

IFRS 12 kohaselt on osalus lepingupõhine ja lepinguväline seotus, mille tõttu aruandvat (majandus)üksust mõjutab tema finantstulemusega seotud kasumi muutlikkus Sellise osaluse näited on omakapitaliosalus ja muud laadi seotus, näiteks rahastamine, likviidsustoetus, krediidikvaliteedi parandamine, teise (majandus)üksuse ees kohustuste võtmine ja talle tagatiste andmine IFRS 12 kohaselt ei tähenda tavaline kliendi-tarnija suhe seda, et aruandvale (majandus)üksusele peab tingimata kuuluma osalus teises (majandus)üksuses

Järgmises tabelis on loetletud need struktureeritud (majandus)üksuste liigid, milles rahastamisvahendil on osalus, kuid mis ei ole tema poolt konsolideeritud

| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Laad ja eesmärk | Rahastu osalus |
| --- | --- | --- |
| Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele | Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega.Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbeliste vahendite kaudu. | Väljamakse netosumma;
  intressitulu |
| Riskikapitalitehingud | Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises. | Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;
  dividendituluna saadud dividendid |

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Laad ja eesmärk

Laad ja eesmärk

Rahastu osalus

Rahastu osalus

Projektide rahastamine – laenud eriotstarbelistele vahenditele

Projektide rahastamise tehingud on tehingud, mille puhul rahastu usaldab oma võla teenindamise laenuvõtjale, kelle ainus või peamine sissetulekuallikas on üksainus või mõned varad, mida rahastatakse selliste laenude või muude projektiga lepinguliselt seotud olemasolevate varadega.Projektide rahastamise tehinguid rahastatakse sageli eriotstarbeliste vahendite kaudu.

Väljamakse netosumma;

intressitulu

Riskikapitalitehingud

Rahastamisvahend rahastab riskikapitali- ja investeerimisfonde Riskikapitali- ja investeerimisfondid haldavad nendelt investoritelt koondatud raha, kes soovivad osalust börsivälisel kapitalil põhinevates tugeva kasvupotentsiaaliga väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes ning taristuprojektide rahastamises.

Investeeringud riskikapitaliüksuse emiteeritud osadesse või aktsiatesse;

dividendituluna saadud dividendid

Järgmises tabelis on esitatud selliste konsolideerimata struktureeritud üksuste bilansiline maksumus, milles rahastul on aruandekuupäeva seisuga osalus, ning nimetatud üksustest lähtuv rahastu maksimaalne kahjumirisk Maksimaalse kahjumiriski moodustavad bilansiline väärtus ja sellega seotud väljamaksmata kulukohustused

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Struktureeritud (majandus)üksuse liik | Kirje | Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2018. | Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017. | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2018. | Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2017. |
| Riskikapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 467 152 | 420 104 | 797 775 | 737 661 |
| Kokku | | 467 152 | 420 104 | 797 775 | 737 661 |

tuhandetes eurodes

Struktureeritud (majandus)üksuse liik

Kirje

Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2018.

Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017.

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2018.

Maksimaalne kahjumirisk seisuga 31.12.2017.

Riskikapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

467 152

420 104

797 775

737 661

Kokku

Kokku

467 152

467 152

420 104

420 104

797 775

797 775

737 661

737 661

24   Tulemusliku rahastamise vahend

Tulemusliku rahastamise vahend

2013 aasta juunis kiitis AKV–ELi ministrite ühisnõukogu heaks üheteistkümnenda Euroopa Arengufondi uue finantsprotokolli aastateks 2014–2020

Lepiti kokku eraldada investeerimisrahastule 500 miljoni eurone rahaline kate, nn tulemusliku rahastamise vahend (IFE), mis võimaldab rahastul toetada projekte, mille mõju arengule on eriti tugev, kuid ka kaasnevad riskid on tavapärasest suuremad Kõnealuse vahendiga avardatakse rahastu võimalusi anda laenu erasektorile, milleks tehakse sellest investeeringuid järgmistesse rahastamisvahenditesse:

Sotsiaalmõju omakapitalifondid – fondid, mida edendab üha suurem hulk uute erakapitali investeerimisfondide fondivalitsejaid, kes seavad fondi investeerimisstrateegia eesmärgiks sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide leevendamise, pidades samas silmas fondi enda ja selle investeerimisobjektiks olevate äriühingute jätkusuutlikkust

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Laenud finantsvahendajatele (näiteks mikrokrediidiasutustele, kohalikele pankadele ja krediidiühistutele) neis AKV riikides, kus EIP ei saa krediidiriski suuniste tõttu rahastamist pakkuda, eriti kohalikus vääringus, näiteks kuna riigi riskitase on kõrge, valuuta volatiilne või hinnakujunduse võrdlusalus puudub Selliste laenude peamine eesmärk on rahastada projekte, millel on suur mõju arengule, eelkõige pakkudes toetust mikro- ja väikeettevõtetele ning põllumajandusele, mis muidu ei ole rahastu seisukohalt rahastamiskõlblikud

Laenud finantsvahendajatele

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid, mis kujutavad endast tagatist esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa) suhtes, millega edendatakse EIP ja kohalike finantsvahendajate (põhiliselt kommertspankade) vahelisi riskijagamistehinguid, millest saavad kasu muude skeemidega hõlmamata VKEd ja väikesed projektid, mis vastavad mõjupõhistele rahastamiskriteeriumitele ja millel turulünga tõttu puuduvad muud rahastamisvõimalused Esimese järjekoha kahjust tuleneva riski osa on kujundatud kõrgema nõudeõiguse järguga tagatisele antud edasigarantiina, mida rahastavad EIP (investeerimisrahastu raames) ja muud rahvusvahelised finantsinstitutsioonid ja arengu rahastajad Selline garantii võimaldab saavutada märkimisväärse finantsvõimenduse

Riskijagamist edendavad rahastamisvahendid

Otserahastamine, mida pakutakse võla- ja omakapitaliinstrumentide kaudu usaldusväärsete ja kogenud arendajate projektidele, mis võivad märkimisväärselt edendada arengut, kuid mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju ja jääda ilma oma investeeringust (s.t esineb aktsiariski laadne risk, mille puhul valitseb tavapärasest suurem oht kanda kahju) Selle vahendi kasutamisel lähtub EIP rangetest projektide valiku ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumitest, olenemata sellest, kui suur on projektide mõju arengule, kuna need projektid ei vasta piisaval määral rahastamiskriteeriumitele (sest ei ole tõenäoline teenida investeering tagasi või katta kahjum intressimääralt või omakapitalilt saadava tuluga)

Otserahastamine

Tulemusliku rahastamise vahendi abil saab ka tegevust mitmekesistada, hõlmates uusi valdkondi nagu tervishoid ja haridus, põllumajandus ja toiduga kindlustatus, ning töötada välja uusi ja uuenduslikke riskijagamisvahendeid

Raamatupidamise ja finantsvaatenurgast kuulub tulemusliku rahastamise vahend rahastu portfelli Selle aruanne esitatakse investeerimisrahastu raamatupidamise aastaaruande osana

Järgmises tabelis on esitatud bilansiline maksumus ja kulukohustustega seotud, kuid väljamaksmata summad varaliikide kaupa

| tuhandetes eurodes |
| --- |
| Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik | Kirje | Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2018. | Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017. | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2018. | Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2017. |
| Sotsiaalmõju omakapitalifondid | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 19 134 | 7 839 | 53 672 | 51 720 |
| Laenud finantsvahendajatele | Laenud ja ettemaksed | 36 277 | 30 804 | 139 329 | 44 017 |
| Riskijagamisvahendid | Antud tagatised | -786 | -296 | 43 668 | 64 569 |
| Otserahastamine – omakapitaliosalus | Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid | 53 183 | 42 981 | 1 014 | 4 014 |
| Kokku | | 107 808 | 81 328 | 237 683 | 164 320 |

tuhandetes eurodes

Tulemusliku rahastamise vahendi investeeringu liik

Kirje

Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2018.

Bilansiline maksumus seisuga 31.12.2017.

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2018.

Väljamaksmata summa seisuga 31.12.2017.

Sotsiaalmõju omakapitalifondid

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

19 134

7 839

53 672

51 720

Laenud finantsvahendajatele

Laenud ja ettemaksed

36 277

30 804

139 329

44 017

Riskijagamisvahendid

Antud tagatised

-786

-296

43 668

64 569

Otserahastamine – omakapitaliosalus

Aktsiad ja muud muutuva tulumääraga väärtpaberid

53 183

42 981

1 014

4 014

Kokku

Kokku

107 808

107 808

81 328

81 328

237 683

237 683

164 320

164 320

25   Bilansipäevajärgsed sündmused

Bilansipäevajärgsed sündmused

Pärast bilansipäeva ei ole toimunud ühtegi olulist sündmust, mis tuleks avalikustada või mis nõuaks 31. detsembri 2018 aasta raamatupidamise aruande korrigeerimist

---

(1)  ELT L 210, 6 8 2013, lk 1

1

(2)  Nõukogu 26. novembri 2018 aasta määrus (EL) 2018/1877, mis käsitleb 11 Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2015/323 (ELT L 307, 3 12 2018, lk 1)

2

(3)  Tuleb märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes järgnevas tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast

3

(4)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast

4

(*1)  EAFide vastastikku sissenõutavad summad tuleb koguvarast ja kohustustest maha arvata, et viia need vastavusse EAFi bilansi kogusummadega

*1

(5)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast

5

(6)  Vastavalt üheteistkümnenda EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 53 kajastatakse sularahavaru üheteistkümnenda EAFi bilansis Erinevate pangakontode laadi on kirjeldatud 5 peatükis „Finantsriskide juhtimine“

6

(7)  ELT L 80I, 22 3 2019, lk 1

7

(8)  ELT L 101, 11 4 2019, lk 1

8

(9)  ELT L 149, 7 6 2016, lk 1

9

(10)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018 aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30 7 2018, lk 1)

11

(12)  Nõukogu määrus (EL) 2018/1877

12

(13)  Arvude tuhandetesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast

13

(14)  Määrus (EL, Euratom) 2018/1046

14

(15)  Nõukogu määrus (EL) 2018/1877

15

(16)  Arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnes tabelis esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelites esitatud kogusummast

16

(17)  ELT L 314, 30 11 2001, lk 1

17

(18)  ELT L 109, 26 4 2007, lk 33

18

(19)  ELT L 212, 5 8 2016, lk 107

19

(20)  Kõik vähenemised vastavad vabastatud vahenditele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi

20

(21)  Kõik vähenemised vastavad vabastatud vahenditele, mis paigutati ümber kümnenda EAFi mittekasutatavasse tulemusreservi

21

(22)  Nõukogu otsuse 2010/406/EL (ELT L 189, 22 7 2010, lk 14) tulemusena eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 150 miljonit eurot (147 miljonit eritoetuseks Sudaanile ja 3 miljonit eurot rakenduskuludeks)

22

(23)  Nõukogu otsuse 2011/315/EL (ELT L 142, 28 5 2011, lk 61) tulemusena eraldati Sudaanile kümnenda EAFi mittekasutatavast tulemusreservist veel 200 miljonit eurot (194 miljonit eritoetuseks Lõuna-Sudaanile ja 6 miljonit eurot rakenduskuludeks)

23

(24)  Mittekasutatavasse reservi on paigutatud ümber 377 miljoni euro ulatuses üheksanda EAFi ja varasemate EAFide projektide vabastatud assigneeringuid, millest tuleb lahutada 200 miljoni euro suurune ümberpaigutus Lõuna-Sudaanile (üheksanda EAFi raames) AKV riikide mittekasutatava reservi suurus on 807 miljonit eurot, millest on ära kasutatud 350 miljonit eurot (üheksanda EAFi raames on 150 miljonit eurot paigutatud ümber Sudaanile ja 200 miljonit eurot Lõuna-Sudaanile)

24

(25)  Ümberpaigutused kümnenda EAFi reservi/reservist

25

(26)  Kaasrahastamise puhul on tabelis esitatud ainult kulukohustuste assigneeringud

26

(27)  Nõukogu otsusega nr 2013/759/EL (ELT L 335, 14 12 2013, lk 48) loodi Euroopa Arengufondi (EAFi) juhtimise üleminekumeetmed (üleminekurahastu), et tagada rahaliste vahendite kättesaadavus nii koostööks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning ülemeremaade ja -territooriumidega (ÜMTdega) kui ka toetuskuludeks 2014. aasta 1. jaanuari ja üheteistkümnendat EAFi käsitleva sisekokkuleppe jõustumise vahelisel ajal

27

(28)  % assigneeringutest

28

(*2)  Kui 31. detsembri 2017 aasta seisuga olid rahastu omakapitaliinvesteeringud liigitatud müügivalmis varaks, siis IFRS 9 vastuvõtmise tõttu liigitab rahastu omakapitaliinvesteeringud alates 1. jaanuarist 2018 aktsiateks ja muudeks muutuvtuluga väärtpaberiteks, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande Sellega seotud õiglase väärtuse reserv, mille suurus oli 31. detsembri 2017 aasta seisuga 125 816 000 eurot, vabastati ja kanti rahastu jaotamata kasumisse algsaldo korrektsioonina (lisade punkt 2.5) Lisaks kanti 2018 aasta jaotamata kasumi algsaldosse 49 712 000 eurot, mis kajastab 1 ja 2 etapi võlaportfelli tehingute oodatavat krediidikahju allahindlust, ning 4 156 000 eurone 1 ja 2 etapi võlaportfelli tehingute oodatava krediidikahju allahindluse eraldis väljamaksmata riskipositsiooni katteks Üksikasjalik vastavustabel on esitatud lisade punktis 2.5

*2

(*3)  Agendilepingud, mille puhul aruandekuupäeva seisuga alusvara ei ole

*3

(29)  Vähenemine on tingitud aasta jooksul tehtud põhiosa tagasimaksetest selliste tehingute puhul, mida juba 31. detsembri 2018 aasta seisuga käsitleti makseraskuste tõttu restruktureeritavate tehingutena, ja aasta jooksul toimunud makseraskuste tõttu restruktureeritud meetmete lõpetamistest

29

(*4)  Sünteetilise riskimaandamise selgitusi vt punkt 3.4.2.2.2

*4

(*5)  MRU kehtib alates 1. jaanuarist 2018, asendades senise MRO vahetuskursiga 1 MRU = 10 MRO

*5

(*6)  Sealhulgas agendilepingud

*6

---

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

| 30.9.2019 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 326/149 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2019

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 326/149

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE 8., 9., 10. JA 11. EAFI KOHTA — SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(2019/С 901/02)

Arvamus

| I. | Auditeerisime






  a) | 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2019, ja; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 26. juunil 2019, ja;

| b) | nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1) |
| --- | --- |

b)

nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust (1)

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  II. | Meie hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2018 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2018. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFide finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

II.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  III. | Meie hinnangul on 31. detsembril 2018 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed |
| --- | --- |

Arvamus tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

III.

Kulutused

| Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IV. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud punktis „Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“, on 2018. aasta 31. detsembril lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud heaks kiidetud kulutused meie hinnangul olulisel määral vigadest mõjutatud |
| --- | --- |

Vastupidine arvamus kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IV.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Viisime auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite (ISA) ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega (ISSAI). Meie kohustusi seoses nimetatud standardite ja normidega kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga oleme sõltumatu ning täitnud oma eetikaalased kohustused. Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on arvamuse avaldamiseks piisav ja asjakohane |
| --- | --- |

V.

Alus vastupidise arvamuse esitamiseks kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. | 2018. aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude hinnanguline veamäär on 5,2 % |
| --- | --- |

VI.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis meie kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitlesime finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta eraldi me arvamust ei esita |
| --- | --- |

VII.

Viitvõlad

| VIII. | Hindasime raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt lisa 2.8), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2018. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud, kuid toetusesaajate poolt veel deklareerimata rahastamiskõlblike kulude summa 5,133 miljardit eurot (2017. aasta lõpus 4,653 miljardit eurot) |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Uurisime nimetatud hinnangute arvutamist ja vaatasime läbi 30 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Järeldasime tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid nõuetele |
| --- | --- |

IX.

Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalik mõju EAFide 2018. aasta raamatupidamise aastaaruandele

| X. | 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest EList lahkuda. 19. märtsil 2018 avaldas komisjon väljaastumislepingu eelnõu, milles kirjeldati Ühendkuningriigiga peetavatel läbirääkimistel tehtud edusamme. Väljaastumislepingu eelnõus on sätestatud, et Ühendkuningriik jääb EAFide osaliseks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti kohustusi, mis tulenevad eelmistest EAFidest kuni nende lõpetamiseni |
| --- | --- |

X.

| XI. | Väljaastumislepingu eelnõus sätestatakse ka, et kui 10. EAFi või varasemate EAFide projektide summad ei ole kulukohustustega seotud või on need lepingu jõustumise päeva seisuga kulukohustustest vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi osa suhtes sellistest rahalistest vahenditest, mida ei ole 11. EAFi raames pärast 31. detsembrit 2020 kulukohustustega seotud või mis on neist vabastatud. Läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise üle jätkuvad ja seega ei ole lepingu lõplikku teksti veel kinnitatud |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Selle põhjal ei avalda Ühendkuningriigi väljaastumine EAFide 2018. aasta raamatupidamise aastaaruandele finantsmõju. Järeldame, et 31. detsembri 2018. aasta seisuga koostatud EAFide raamatupidamise aastaaruanne peegeldab korrektselt väljaastumisprotsessi olukorda nimetatud kuupäeval |
| --- | --- |

XII.

Juhtkonna kohustused

| XIII. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest |
| --- | --- |

XV.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XVI. | Meie eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida tehakse EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineme kogu auditi vältel oma kutsealasele otsustusele ja skeptitsismile. Meie ülesanne on ka






  — | kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangime audititõendeid, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Töötame välja ja rakendame auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangime audititõendeid, mis annaksid meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata

| — | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks) |
| --- | --- |

—

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks)

| — | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust |
| --- | --- |

—

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima EAFide raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui meie arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peame oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima EAFide raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt

| XVIII. | Vahetame juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Tulude puhul kontrollime liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Kulutuste puhul auditeerime maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike, välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal) |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Komisjoniga arutatud teemade seast valime välja need, mis olid EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Kirjeldame nimetatud teemasid oma aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) me otsustame, et teemat ei tohi meie aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda |
| --- | --- |

XXI.

11. juuli 2019

President

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklite 43, 48–50 ja 58 kohaselt ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFide vahenditele, mida haldab EIP

1

---