# Eiropas Savienības C 340/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 340 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 8. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 340

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 8. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | ECA |
| 2019/C 340/01 | Revīzijas palātas pārskats par budžeta izpildi 2018. finanšu gadā un iestāžu atbildes | 1 |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| 2019/C 340/02 | Revīzijas palātas 2018. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF), un Komisijas atbildes | 269 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

ECA

2019/C 340/01

Revīzijas palātas pārskats par budžeta izpildi 2018. finanšu gadā un iestāžu atbildes

1

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

2019/C 340/02

Revīzijas palātas 2018. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF), un Komisijas atbildes

Revīzijas palātas 2018. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF), un Komisijas atbildes

269

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

ECA

| 8.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 340/1

---

Image 1

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. panta 1. un 4. punktu un saskaņā ar 258. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un ar 43. pantu Padomes 2018. gada 26. novembra Regulā (ES) 2018/1877 par finanšu regulējumu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, un ar ko atceļ Regulu (ES) 2015/323

Eiropas Savienības Revīzijas palāta 2019. gada 18. jūlija sēdē pieņēma

PĀRSKATUS

par 2018. finanšu gadu

Šie pārskati kopā ar iestāžu atbildēm uz Palātas apsvērumiem ir nosūtīti iestādēm, kuras apstiprina budžeta izpildi, kā arī pārējām iestādēm.

Revīzijas palātas locekļi:

Klaus-Heiner LEHNE (priekšsēdētājs), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM, Viorel ȘTEFAN, Ivana MALETIĆ.

GADA PĀRSKATS PAR BUDŽETA IZPILDI

(2019/C 340/01)

SATURS

| Vispārējs ievads | 7 |
| --- | --- |

| 1. nodaļa | — Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija | 9 |
| --- | --- | --- |

1. nodaļa

| 2. nodaļa | — Budžeta un finanšu pārvaldība | 35 |
| --- | --- | --- |

2. nodaļa

| 3. nodaļa | — Rezultātu sasniegšana ar ES budžetu | 55 |
| --- | --- | --- |

3. nodaļa

| 4. nodaļa | — Ieņēmumi | 111 |
| --- | --- | --- |

4. nodaļa

| 5. nodaļa | — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 121 |
| --- | --- | --- |

5. nodaļa

| 6. nodaļa | — Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 135 |
| --- | --- | --- |

6. nodaļa

| 7. nodaļa | — Dabas resursi | 159 |
| --- | --- | --- |

7. nodaļa

| 8. nodaļa | — Drošība un pilsonība | 179 |
| --- | --- | --- |

8. nodaļa

| 9. nodaļa | — Globālā Eiropa | 187 |
| --- | --- | --- |

9. nodaļa

| 10. nodaļa | — Administrācija | 197 |
| --- | --- | --- |

10. nodaļa

| Iestāžu atbildes | 205 |
| --- | --- |

---

Vispārējs ievads

| 0.1. | Eiropas Revīzijas palāta (ERP) ir Eiropas Savienības (ES) iestāde (1) un ES finanšu ārējais revidents (2). Pildot šo uzdevumu, mēs darbojamies kā neatkarīga ES iedzīvotāju finansiālo interešu aizstāve un sekmējam ES finanšu labāku pārvaldību. Plašāku informāciju par mūsu darbu var atrast ERP gada darbības pārskatos, īpašajos ziņojumos, vispārējā stāvokļa apskatos un atzinumos par jauniem vai grozītiem ES tiesību aktiem vai citiem lēmumiem, kuri ietekmē finanšu pārvaldību (3). |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Šis ir četrdesmitais otrais gada pārskats par ES budžeta izpildi, un tas attiecas uz 2018. finanšu gadu. Par Eiropas attīstības fondiem ir sagatavots atsevišķs gada pārskats. |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | ES vispārējo budžetu katru gadu apstiprina Padome un Eiropas Parlaments. Mūsu gada pārskats, ko vajadzības gadījumos papildinu mūsu īpašie ziņojumi, sniedz pamatu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai, kurā Parlaments atbilstoši Padomes ieteikumam lemj par to, vai Komisija ir apmierinoši pildījusi savus pienākumus budžeta jomā. Publicēto gada pārskatu mēs nosūtām valstu parlamentiem un Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Mūsu pārskata galvenā daļa ir deklarācija par ES konsolidēto pārskatu ticamību (ticamības deklarācija) un darījumu likumību un pareizību (darījumu pareizība). Šai deklarācijai pievieno īpašos izvērtējumus par katru no galvenajām ES darbības jomām. |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Šogad pārskata struktūra ir līdzīga kā iepriekšējos gados:






  — | 1. nodaļā ir sniegta ticamības deklarācija un kopsavilkums par rezultātiem, ko mēs esam ieguvuši pārskatu ticamības un darījumu pareizības revīzijā, |
| --- | --- | --- |

0.5.

—

1. nodaļā ir sniegta ticamības deklarācija un kopsavilkums par rezultātiem, ko mēs esam ieguvuši pārskatu ticamības un darījumu pareizības revīzijā,

| — | 2. nodaļā izklāstīta mūsu analīze par budžeta un finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

2. nodaļā izklāstīta mūsu analīze par budžeta un finanšu pārvaldību,

| — | 3. nodaļā pievērsta uzmanība tam, par ko liecina ES budžeta rezultatīvie rādītāji, sniegti nozīmīgi rezultāti no mūsu 2018. gada īpašajiem ziņojumiem par darbības rezultātiem un analizēts, kā Komisija ir pildījusi ieteikumus, kurus formulējām 2015. gadā publicētajos īpašajos ziņojumos, |
| --- | --- |

—

3. nodaļā pievērsta uzmanība tam, par ko liecina ES budžeta rezultatīvie rādītāji, sniegti nozīmīgi rezultāti no mūsu 2018. gada īpašajiem ziņojumiem par darbības rezultātiem un analizēts, kā Komisija ir pildījusi ieteikumus, kurus formulējām 2015. gadā publicētajos īpašajos ziņojumos,

| — | 4. nodaļā sniegti mūsu konstatējumi par ES ieņēmumiem, |
| --- | --- |

—

4. nodaļā sniegti mūsu konstatējumi par ES ieņēmumiem,

| — | 5.–10. nodaļā atbilstoši galvenajām pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) (4) kategorijām aprakstīti rezultāti, kurus ieguvām, pārbaudot darījumu pareizību, Komisijas gada darbības pārskatus, citus Komisijas iekšējās kontroles sistēmu elementus un pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

—

5.–10. nodaļā atbilstoši galvenajām pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) (4) kategorijām aprakstīti rezultāti, kurus ieguvām, pārbaudot darījumu pareizību, Komisijas gada darbības pārskatus, citus Komisijas iekšējās kontroles sistēmu elementus un pārvaldības pasākumus.

| 0.6. | Tā kā par katru DFS kategoriju nesagatavo atsevišķu finanšu pārskatu, tad katrā nodaļā izklāstītie secinājumi nav revīzijas atzinumi. Taču nodaļās ir aprakstīti katrai DFS kategorijai svarīgi jautājumi. |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Mūsu mērķis ir izklāstīt apsvērumus skaidri un kodolīgi. Mēs ne vienmēr varam izvairīties no tādu specifisku terminu izmantošanas, kurus lieto saistībā ar Eiropas Savienību, tās politikas jomām un budžetu, kā arī grāmatvedību un revīziju. Savā tīmekļa vietnē esam publicējuši glosāriju, kurā dotas specifisko terminu definīcijas un paskaidrojumi (5). Kad glosārijā definētie termini ir minēti pirmo reizi katrā nodaļā, tie ir attēloti slīprakstā. |
| --- | --- |

0.7.

| 0.8. | Šajā pārskatā ir iekļautas Komisijas (vai, attiecīgos gadījumos, citu ES iestāžu un struktūru) atbildes uz mūsu apsvērumiem. Mūsu kā ārējā revidenta pienākums ir paziņot savus revīzijas konstatējumus un izdarīt vajadzīgos secinājumus, lai sniegtu neatkarīgu un objektīvu novērtējumu par pārskatu ticamību un darījumu pareizību. |
| --- | --- |

0.8.

---

(1)  ERP kā iestādi izveidoja ar Līguma par Eiropas Savienību (jeb Māstrihtas līguma) 13. pantu (OV C 191, 29.7.1992., 1. lpp.). Taču to kā jaunu Kopienas struktūru, kurai uzticēts veikt ārējo revīziju, sākotnēji izveidoja 1977. gadā ar Briseles līgumu (OV L 359, 31.12.1977., 1. lpp.).

(2)  Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) (OV C 326, 26.10.2012., 47. lpp.), 285.–287. pants.

(3)  Šie dokumenti ir pieejami mūsu tīmekļa vietnē www.eca.europa.eu

(4)  Mēs nesagatavojam īpašo izvērtējumu par izdevumiem 6. kategorijā “Kompensācijas” un par izdevumiem ārpus DFS. 3. kategorijas “Drošība un pilsonība” un 4. kategorijas “Globālā Eiropa” (attiecīgi 8. un 9. nodaļa) analīzē kļūdu līmenis nav aplēsts.

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2018/GLOSSARY_AR_2018_LV.pdf

---

1. NODAĻA

Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija

SATURS

| Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīga revidenta ziņojums | I–XXX |
| --- | --- |

| Ievads | 1.1.–1.5. |
| --- | --- |

| Eiropas Revīzijas palātas loma | 1.1.–1.3. |
| --- | --- |

| ES izdevumi ir nozīmīgs līdzeklis rīcībpolitikas mērķu sasniegšanai | 1.4.–1.5. |
| --- | --- |

| Revīzijas konstatējumi par 2018. finanšu gadu | 1.6.–1.41. |
| --- | --- |

| Pārskatu ticamība | 1.6.–1.9. |
| --- | --- |

| Pārskatos nebija sniegtas būtiski nepareizas ziņas | 1.6.–1.8. |
| --- | --- |

| Galvenie revīzijas jautājumi saistībā ar 2018. gada finanšu pārskatiem | 1.9. |
| --- | --- |

| Darījumu pareizība | 1.10.–1.32. |
| --- | --- |

| Mūsu revīzija aptver izdevumus, kurus Komisija pieņēma 2018. gadā | 1.11.–1.14. |
| --- | --- |

| Mūsu 2018. gada revīzijas rezultāti liecina, ka kļūdas parasti rodas konkrēta veida izdevumos | 1.15. |
| --- | --- |

| Sarežģītie noteikumi un ES līdzekļu izmaksāšanas veids ietekmē kļūdu risku | 1.16.–1.32. |
| --- | --- |

| Komisijas sniegtā informācija par pareizību | 1.33.–1.41. |
| --- | --- |

| Komisijas aplēstais kļūdu līmenis ir nedaudz zem mūsu aplēstā kļūdu diapazona | 1.35.–1.36. |
| --- | --- |

| Atsevišķi komponenti Komisijas aplēsē ne vienmēr saskan ar mūsu konstatējumiem | 1.37.–1.39. |
| --- | --- |

| Risks slēgšanas laikā ir atkarīgs no aplēstajām nākotnes korekcijām un atgūstamajiem līdzekļiem | 1.40.–1.41. |
| --- | --- |

| Mēs ziņojam OLAF par gadījumiem, kad ir aizdomas par krāpšanu | 1.42.–1.46. |
| --- | --- |

| Secinājumi | 1.47.–1.49. |
| --- | --- |

| Revīzijas rezultāti | 1.48.–1.49. |
| --- | --- |

| 1.1. pielikums – Revīzijas pieeja un metodika | |
| --- | --- |

1.1. pielikums – Revīzijas pieeja un metodika

Ticamības deklarācija, ko Palāta sagatavojusi Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīga revidenta ziņojums

Atzinums

| I. | Mēs revidējām:






  a) | Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2018. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2019. gada 26. jūnijā; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus, ko veido konsolidētie finanšu pārskati (1) un budžeta izpildes ziņojumi (2) par 2018. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, kurus Komisija apstiprinājusi 2019. gada 26. jūnijā;

| b) | pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā. |
| --- | --- |

b)

pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 287. pantā.

Pārskatu ticamība

| Atzinums par pārskatu ticamību









  II. | Mēs uzskatām, ka Eiropas Savienības (ES) konsolidētie pārskati par 2018. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo ES finanšu stāvokli 2018. gada 31. decembrī, tās darbību rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā, kā to nosaka Finanšu regula un grāmatvedības noteikumi, kas pamatojas uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

Atzinums par pārskatu ticamību

II.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību









  III. | Mēs uzskatām, ka pārskatiem par 2018. gada 31. decembrī slēgto gadu pakārtotie ieņēmumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību

III.

Izdevumi

| Atzinums ar iebildēm par izdevumu likumību un pareizību









  IV. | Mēs uzskatām, ka, izņemot tā jautājuma ietekmi, kas aprakstīts punktā, kurā sniegts pamatojums atzinumam ar iebildēm par izdevumu likumību un pareizību, izdevumi, kas pieņemti pārskatos par 2018. gada 31. decembrī slēgto gadu, visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums ar iebildēm par izdevumu likumību un pareizību

IV.

Atzinuma pamatojums

| V. | Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI). Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā “Revidenta pienākumi konsolidēto pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā”. Mēs esam neatkarīgi un ievērojam ētiskos pienākumus saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem (IESBA). Uzskatām, ka gūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. |
| --- | --- |

V.

Pamats atzinumam ar iebildēm par izdevumu likumību un pareizību

| VI. | Mēs konstatējām, ka 2018. gadā augsta riska izdevumos (galvenokārt izdevumos, kuru pamatā ir atlīdzināšana un kuriem piemēro sarežģītus noteikumus) (3) bija būtisks kļūdu līmenis. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis augsta riska izdevumos ir 4,5 %. Mūsu aplēstais kopējais kļūdu līmenis (2,6 %) pārsniedz mūsu noteikto būtiskuma slieksni, bet tas nav visaptverošs. Zema riska izdevumos, kurus veic galvenokārt uz maksājumtiesību pamata un kuriem piemēro vienkāršotus/ne tik sarežģītus noteikumus, kļūdu līmenis nebija būtisks (4). |
| --- | --- |

VI.

Galvenie revīzijas jautājumi

| Mēs vērtējām potenciālo ietekmi, kādu uz 2018. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības









  VII. | Apvienotā Karaliste (AK) 2017. gada 29. martā oficiāli paziņoja Eiropadomei par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (ES). 2019. gada 10. aprīlī Eiropadome piekrita pagarināt AK izstāšanās termiņu (5) tik ilgi, cik nepieciešams, taču jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2019. gada 31. oktobrim. Saskaņā ar Padomes lēmumu Apvienotajai Karalistei ir jāizstājas no Eiropas Savienības tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko pēc ratifikācijas procedūru pabeigšanas, vai 2019. gada 1. novembrī, atkarībā no tā, kas ir agrāk. Apvienotā Karaliste līdz jaunajai izstāšanās dienai joprojām būs dalībvalsts ar pilnām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar LES 50. pantu, un tai ir tiesības jebkurā laikā atsaukt savu paziņojumu. |
| --- | --- |

Mēs vērtējām potenciālo ietekmi, kādu uz 2018. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

VII.

| VIII. | Kā norādīts II punktā, ES konsolidētie 2018. gada pārskati tika sagatavoti, lai atspoguļotu ES finanšu stāvokli 2018. gada 31. decembrī, kā arī 2018. gada rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas. ES konsolidētie 2018. gada pārskati atspoguļo sarunu stāvokli 2018. gada 31. decembrī. Tajā dienā un līdz pat dienai, kad pabeidzām savu revīzijas darbu, Apvienotā Karaliste joprojām bija ES dalībvalsts. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Mēs nekonstatējām nekādus notikumus saistībā ar izstāšanās procesu, kuru dēļ būtu nepieciešamas korekcijas saskaņā ar starptautisko grāmatvedības standartu, kurš attiecas uz notikumiem pēc pārskatu sagatavošanas datuma (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Mēs arī turpmāk vērtēsim potenciālo ietekmi, ko uz ES konsolidētajiem pārskatiem radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības. Nākamajos ES konsolidētajos pārskatos būs jāatspoguļo izstāšanās procesa stāvoklis vai iznākums. Dienā, kad pabeidzām 2018. gada pārskatu revīziju, vēl nebija zināms, vai Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības un, ja izstāsies, kurā datumā un saskaņā ar kādiem noteikumiem. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Ņemot vērā šo situāciju, mums nav nekas ziņojams par finanšu ietekmi uz ES 2018. gada konsolidētajiem gada pārskatiem un mēs secinām, ka pārskati pareizi atspoguļo izstāšanās procesu, kāds tas bija 2018. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

XI.

Mēs novērtējām saistību pensijām un citiem darbinieku pabalstiem

| XII. | ES bilancē ir iegrāmatota saistība pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, kas 2018. gada beigās bija 80,5 miljardi EUR. Šī ir viena no lielākajām bilances saistībām, kas veido vairāk nekā trešo daļu no kopējām 2018. gada saistībām, kuru summa ir 235,9 miljardi EUR. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Lielākā daļa šīs saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem (70,0 miljardi EUR) attiecas uz Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu (PSEO). Pārskatos norādītās saistības atbilst summai, kāda būtu iekļauta pensiju fondā, ja tāds būtu izveidots, lai maksātu pašreizējās vecuma pensiju saistības (7). Papildus vecuma pensijām šī saistība ietver arī invaliditātes pensijas un ES darbinieku pārdzīvojušajiem laulātajiem vai bāreņiem maksātās pensijas. No pensiju shēmas maksātos pabalstus sedz no ES budžeta. Dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksāšanu, un ierēdņi apmaksā vienu trešdaļu no shēmas finansēšanas izdevumiem. Šo saistību Komisijas grāmatveža vārdā aprēķina Eurostat, izmantojot parametrus, ko novērtējuši Komisijas aktuāri. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Otra lielākā daļa no saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem (8,7 miljardi EUR) ir aplēstā ES saistība pret kopīgo veselības apdrošināšanas shēmu. Tā attiecas uz izmaksām par ES darbinieku veselības aprūpi, un tās ir jāveic periodā pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Savas revīzijas laikā attiecībā uz pensijas saistībām mēs novērtējām aktuāros pieņēmumus un no tiem izrietošo novērtējumu. Šo novērtējumu veicām, balstoties uz darbu, ko paveikuši ārēji aktuāri, lai sagatavotu pētījumu par pensiju un kopīgās veselības apdrošināšanas shēmas saistībām. Mēs pārbaudījām skaitliskos datus, aktuāros parametrus un saistības aprēķinu, kā arī izklāstu konsolidētajā bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumus. Kā norādīts konsolidēto finanšu pārskatu 2.9. skaidrojumā, Komisija turpināja strādāt, lai nostiprinātu darbinieku pabalstu saistības aprēķinā izmantotos procesus, un mēs tam sekosim. |
| --- | --- |

XV.

Mēs novērtējām būtiskākās pārskatos atspoguļotās gada noslēguma aplēses

| XVI. | 2018. gada beigās bija aplēsts, ka attiecināmie izdevumi, kuri radušies atbalsta saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav sniegts pārskats, bija 99,8 miljardi EUR (2017. gada beigās – 100,9 miljardi EUR). Šīs summas tika reģistrētas kā uzkrātie izdevumi (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | 2018. gada beigās summa, kas netika izlietota finanšu instrumentiem dalītā pārvaldībā un atbalsta shēmām un kas tika atzīta ES pārskatos, bija lēsta 6,5 miljardu EUR apmērā (2017. gada beigās – 4,7 miljardi EUR); bilancē tā iegrāmatota kā “Citi avansi dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Lai novērtētu šīs gada noslēguma aplēses, mēs pārbaudījām sistēmu, ko Komisija ir izveidojusi periodu nodalīšanas aprēķiniem, un pārliecinājāmies, cik tā ir pareiza un pilnīga ģenerāldirektorātos, kur bija veikta lielākā daļa maksājumu. Revidējot izlasi, kurā bijām iekļāvuši rēķinus un priekšfinansējuma maksājumus, mēs pārbaudījām attiecīgos periodu nodalīšanas aprēķinus, lai novērtētu risku, ka uzkrājumi ir norādīti nepareizi. Mēs lūdzām Komisijas grāmatvedības dienestiem papildu skaidrojumu par šo aplēšu aprēķinam piemērotajām vispārējām metodēm. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par kopējo summu, kas attiecas uz uzkrātajām maksām un citiem avansiem dalībvalstīm, ir patiesa. |
| --- | --- |

XIX.

Citi jautājumi

| XX. | Vadība atbild par “pārējās informācijas” sniegšanu. Šis jēdziens ietver dokumentu “Finanšu pārskatu izskatīšana un analīze”, bet neietver konsolidētos pārskatus vai mūsu ziņojumu par tiem. Mūsu atzinums par konsolidētajiem pārskatiem neattiecas uz šo pārējo informāciju, un par to mēs nesniedzam nekāda veida secinājumu par pārliecību. Konsolidēto pārskatu revīzijā mūsu pienākums ir iepazīties ar pārējo informāciju un apsvērt, vai tā būtiskos aspektos nesaskan ar konsolidētajiem pārskatiem vai mūsu revīzijā iegūto informāciju vai jebkādā citā veidā varētu saturēt būtiski nepareizas ziņas. Ja secinām, ka pārējā informācija satur būtiski nepareizas ziņas, mūsu pienākums ir par to attiecīgi ziņot. Šajā aspektā mums nav nekas ziņojams. |
| --- | --- |

XX.

Vadības pienākumi

| XXI. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt ES konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Vadības pienākumos tostarp ir nodrošināt, lai finanšu pārskatos atspoguļotās darbības, finanšu darījumi un informācija atbilst tiem piemērojamajam regulējumam. Komisijai ir galīgā atbildība par ES pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Sagatavojot konsolidētos pārskatus, vadības pienākums ir novērtēt ES spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisija ir atbildīga par ES finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Saskaņā ar Finanšu regulu (XIII sadaļa) Komisijas grāmatvedis nosūta revīzijai ES konsolidētos pārskatus vispirms līdz pārskata gadam sekojošā gada 31. martam kā provizoriskos pārskatus, tad līdz 31. jūlijam kā galīgos pārskatus. Jau provizoriskajos pārskatos ir jāsniedz skaidrs un patiess priekšstats par ES finanšu stāvokli. Tādējādi nepieciešams, lai visos provizorisko pārskatu posteņos būtu izklāstīti galīgie aprēķini, kas ļautu mums pildīt savus pienākumus saskaņā ar Finanšu regulas XIV sadaļu un noteiktajos termiņos. Atšķirībai starp provizoriskajiem un galīgajiem pārskatiem parasti vajadzētu rasties tikai mūsu apsvērumu rezultātā. |
| --- | --- |

XXIV.

Revidenta pienākumi konsolidēto pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

| XXV. | Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka ES konsolidētajos pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskus lēmumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz šiem konsolidētajiem pārskatiem. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Ieņēmumu jomā mūsu veiktās PVN un NKI pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir makroekonomikas rādītāju kopums, uz kā pamata šie resursi ir aprēķināti, un pēc tam mēs novērtējam Komisijas sistēmas, ko izmanto šo datu apstrādei, līdz ir saņemtas dalībvalstu iemaksas un tās ir iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā mēs pārbaudām muitas iestāžu pārskatus un analizējam muitas nodokļu plūsmu, līdz Komisija šīs summas ir saņēmusi un atspoguļojusi pārskatos. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas, izņemot avansa maksājumus to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot, kas var nenotikt līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Revīzijā, ko veicam saskaņā ar ISA un ISSAI, mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un visas revīzijas gaitā saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs arī:






  a) | apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti; |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ ES konsolidētajos pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts ES tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti;

| b) | iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti;

| c) | novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju; |
| --- | --- |

c)

novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju;

| d) | izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu; |
| --- | --- |

d)

izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par struktūras spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju konsolidētajos pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu;

| e) | novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi; |
| --- | --- |

e)

novērtējam konsolidēto pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi konsolidētajos pārskatos ir izklāstīti patiesi;

| f) | iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un revīzijas atzinuma sagatavošana ir vienīgi mūsu ziņā. |
| --- | --- |

f)

iegūstam pietiekamus un piemērotus revīzijas pierādījumus par ES konsolidācijas jomā ietilpstošo struktūru finanšu informāciju, lai sniegtu atzinumu par konsolidētajiem pārskatiem un pakārtotajiem darījumiem. Mēs esam atbildīgi par revīzijas vadību, pārraudzību un īstenošanu, un revīzijas atzinuma sagatavošana ir vienīgi mūsu ziņā.

| XXIX. | Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju un citām revidētajām vienībām, mēs apzinām tos, kuri konsolidēto pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība. |
| --- | --- |

XXX.

2019. gada 18. jūlijā

Priekšsēdētājs

Klaus-Heiner LEHNE

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, Luksemburga, LUKSEMBURGA

Ievads

Eiropas Revīzijas palātas loma

| 1.1. | Mēs esam Eiropas Savienības neatkarīgie revidenti. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) mēs:






  a) | sniedzam atzinumu par ES pārskatiem; |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

sniedzam atzinumu par ES pārskatiem;

| b) | pārbaudām, vai ES budžetu izmanto saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

pārbaudām, vai ES budžetu izmanto saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem un noteikumiem;

| c) | ziņojam, vai ES izdevumi ir saimnieciski, lietderīgi un efektīvi (9); |
| --- | --- |

c)

ziņojam, vai ES izdevumi ir saimnieciski, lietderīgi un efektīvi (9);

| d) | sniedzam atzinumus par tādu tiesību aktu priekšlikumiem, kuriem ir finansiāla ietekme. |
| --- | --- |

d)

sniedzam atzinumus par tādu tiesību aktu priekšlikumiem, kuriem ir finansiāla ietekme.

| 1.2. | Veicot darbu, kas vajadzīgs ticamības deklarācijas izstrādei (paskaidrots
  1.1. pielikumā
  ), mēs izpildām pirmos divus no minētajiem uzdevumiem. Lielākajā daļā ES izdevumu jomu (10) mūsu gada pārskata izstrādei veiktais darbs ietver arī jautājumus, kas attiecas uz izdevumu saimnieciskumu, lietderību un efektivitāti. Mēs ziņojam par dažādiem tās sistēmas aspektiem, kuru Komisija ir ieviesusi, lai nodrošinātu ES līdzekļu pareizu izlietojumu (11). Kopumā mūsu revīzijas darbs tiek plaši izmantots arī mūsu atzinumos par ierosinātajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šajā gada pārskata nodaļā ir:






  a) | sniegts pamatojums ticamības deklarācijai un kopsavilkums par mūsu konstatējumiem un secinājumiem attiecībā uz pārskatu ticamību un darījumu pareizību; |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

sniegts pamatojums ticamības deklarācijai un kopsavilkums par mūsu konstatējumiem un secinājumiem attiecībā uz pārskatu ticamību un darījumu pareizību;

| b) | iekļauta informācija par gadījumiem, kuros ir aizdomas par krāpšanu un par kuriem mēs ziņojam OLAF; |
| --- | --- |

b)

iekļauta informācija par gadījumiem, kuros ir aizdomas par krāpšanu un par kuriem mēs ziņojam OLAF;

| c) | apkopota mūsu revīzijas pieeja (sk.
  1.1. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

c)

apkopota mūsu revīzijas pieeja (sk.
  1.1. pielikumu
  ).

ES izdevumi ir nozīmīgs līdzeklis rīcībpolitikas mērķu sasniegšanai

| 1.4. | Eiropas Savienības (ES) izdevumi ir svarīgs (bet ne vienīgais) rīks politikas mērķu sasniegšanai. Citi svarīgi rīki ir tiesību aktu piemērošana un preču, pakalpojumu, kapitāla brīva aprite un iedzīvotāju brīva pārvietošanās visā Eiropas Savienībā. 2018. gadā ES izdevumi bija 156,7 miljardi EUR (12), kas atbilst 2,2 % no ES dalībvalstu kopējiem vispārējās valdības izdevumiem un 1,0 % no ES nacionālā kopienākuma (sk.
  1.1. izcēlumu
  ).






  1.1. izcēlums


  ES 2018. gada izdevumi kā daļa no nacionālā kopienākuma (NKI) un vispārējās valdības izdevumiem
















  Avots: | dalībvalstu NKI – Eiropas Komisijas gada pārskati par 2018. gadu, A pielikums “Ieņēmumi”; dalībvalstu vispārējās valdības izdevumi – Eurostat, ikgadējie nacionālie konti; ES izdevumi – Eiropas Komisija, Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati. |
| --- | --- | --- |

1.4.

1.1. izcēlums

ES 2018. gada izdevumi kā daļa no nacionālā kopienākuma (NKI) un vispārējās valdības izdevumiem

Image 2

Avots:

dalībvalstu NKI – Eiropas Komisijas gada pārskati par 2018. gadu, A pielikums “Ieņēmumi”; dalībvalstu vispārējās valdības izdevumi – Eurostat, ikgadējie nacionālie konti; ES izdevumi – Eiropas Komisija, Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati.

| 1.5. | ES līdzekļi ir izmaksāti saņēmējiem, izmantojot vienreizējus maksājumus/gada maksājumus vai vairākus maksājumus daudzgadu izdevumu shēmās. No ES 2018. gada budžeta izmaksāja 126,8 miljardus EUR (13) vienreizējos, starpposma vai galīgajos maksājumos, kā arī 29,9 miljardus EUR kā priekšfinansējumu. Kā redzams
  1.2. izcēlumā
  , lielākā daļa ES budžeta tika novirzīta kategorijai “Dabas resursi”, un tai sekoja “Kohēzija” un “Konkurētspēja” .






  1.2. izcēlums


  2018. gada maksājumi daudzgadu finanšu shēmas (DFS) kategorijās









  DFS 1.a apakškategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (“Konkurētspēja”)
  DFS 1.b apakškategorija. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija (“Kohēzija”)
  DFS 2. kategorija. Dabas resursi
  DFS 3. kategorija. Drošība un pilsonība
  DFS 4. kategorija. Globālā Eiropa
  DFS 5. kategorija. Administrācija
  DFS 6. kategorija. Kompensācijas (“Citi”)







  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

1.5.

1.2. izcēlums

2018. gada maksājumi daudzgadu finanšu shēmas (DFS) kategorijās

Image 3

DFS 1.a apakškategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (“Konkurētspēja”)

DFS 1.b apakškategorija. Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija (“Kohēzija”)

DFS 2. kategorija. Dabas resursi

DFS 3. kategorija. Drošība un pilsonība

DFS 4. kategorija. Globālā Eiropa

DFS 5. kategorija. Administrācija

DFS 6. kategorija. Kompensācijas (“Citi”)

Avots:

ERP.

Revīzijas konstatējumi par 2018. finanšu gadu

Pārskatu ticamība

Pārskatos nebija sniegtas būtiski nepareizas ziņas

| 1.6. | Mūsu apsvērumi attiecas uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada konsolidētajiem pārskatiem (14) (“pārskati”). Konsolidētos pārskatus kopā ar grāmatveža apliecinājuma vēstuli saņēmām 2019. gada 26. jūnijā, t. i., pirms Finanšu regulā paredzētā termiņa (15). Pārskatiem ir pievienots dokuments “Finanšu pārskatu izskatīšana un analīze” (16). Palātas revīzijas atzinums uz šo analīzi neattiecas. Tomēr saskaņā ar revīzijas standartiem mēs esam novērtējuši, vai šis dokuments saskan ar pārskatos sniegto informāciju. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komisijas publicētie pārskati liecina, ka 2018. gada 31. decembrī kopējās saistības bija 235,9 miljardi EUR salīdzinājumā ar 174,4 miljardus EUR vērtajiem kopējiem aktīviem. 2018. gada saimnieciskās darbības rezultāts ir 13,9 miljardi EUR. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Mūsu veiktajā revīzijā konstatēts, ka pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Mūsu apsvērumi par ES līdzekļu finansiālo un budžeta pārvaldību ir izklāstīti 2. nodaļā. |
| --- | --- |

1.8.

Galvenie revīzijas jautājumi saistībā ar 2018. gada finanšu pārskatiem

| 1.9. | Galvenie revīzijas jautājumi ir tie, kuri saskaņā ar mūsu profesionālo spriedumu mūsu veiktajā kārtējā perioda finanšu pārskatu revīzijā bija vissvarīgākie. Šos jautājumus mēs skatījām finanšu pārskatu revīzijas kopējā kontekstā un formulējot atzinumu par pārskatiem, bet par šiem jautājumiem mēs nesniedzam atsevišķu atzinumu. Saskaņā ar 1701. starptautisko augstāko revīzijas iestāžu standartu (ISSAI) par galvenajiem revīzijas jautājumiem mēs ziņojam ticamības deklarācijā. |
| --- | --- |

1.9.

Darījumu pareizība

| 1.10. | Mēs pārbaudām ES ieņēmumus un izdevumus, lai novērtētu, vai tie atbilst piemērojamajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Revīzijas rezultāti attiecībā uz ieņēmumiem ir aprakstīti 4. nodaļā, bet attiecībā uz izdevumiem – 5.–10. nodaļā. |
| --- | --- |

1.10.

Mūsu revīzija aptver izdevumus, kurus Komisija pieņēma 2018. gadā

| 1.11. | Lai veiktu revīziju, mēs pārbaudījām ES pārskatiem pakārtotos darījumus. Izdevumu sadaļā tie aptvēra finanšu pārskaitījumus no ES budžeta ES izdevumu galasaņēmējiem. Mēs pārbaudām izdevumus tajā punktā, kurā ES līdzekļu galasaņēmēji ir veikuši darbības vai kurā tiem ir radušies izdevumi, un kurā Komisija ir izdevumus pieņēmusi (“pieņemtie izdevumi”). Praksē tas nozīmē, ka mūsu darījumu kopa aptver starpposma un galīgos maksājumus. Mēs nepārbaudījām priekšfinansējuma summas, izņemot tās, kas bija dzēstas 2018. gadā. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kā uzsvērts mūsu 2017. gada pārskatā, grozījumi 2014.–2020. gada nozaru tiesību aktos, kuri attiecas uz kohēziju, ietekmēja summas, ko Komisija uzskata par pieņemtiem izdevumiem šajā jomā (17). Tāpēc kopš 2017. gada mūsu revīzijas datu kopā šajā DFS kategorijā ietver galīgos maksājumu (tostarp dzēsto priekšfinansējumu) par 2007.–2013. gadu un izdevumus par 2014.–2020. gadu, kas iekļauti pārskatos, kurus Komisija katru gadu pieņem (sk. 2.–4. punktu
  1.1. pielikumā
  un 6.7.–6.8. punktu). Tas nozīmē, ka mēs pārbaudījām darījumus, kuriem dalībvalstis bija piemērojušas visus attiecīgos koriģējošos pasākumus saistībā ar kļūdām, ko tās pašas bija apzinājušas. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Mūsu 2018. gada revīzijas datu kopas sadalījums vienreizējos, starpposma (Komisijas pieņemtajos) un galīgajos maksājumos, priekšfinansējuma dzēšana un ikgadējie pārskatu pieņemšanas lēmumi ir atspoguļoti
  1.3. izcēlumā
  . Mūsu izveidotās revīzijas datu kopas vērtība attiecībā uz 2018. gadu bija 120,6 miljardi EUR. Kohēzijas jomā 2018. gadā veiktie starpposma maksājumi attiecībā uz 2014.–2020. gadu tiks iekļauti mūsu veidotajā izlases kopā nākamajos gados, kad Komisija pārskatus būs pieņēmusi un noskaidrojusi ar ikgadējo lēmumu.






  1.3. izcēlums


  Mūsu revīzijas datu kopas (120,6 miljardi EUR) un ES izdevumu (156,7 miljardi (1) EUR) salīdzinājums atbilstoši DFS kategorijām 2018. gadā















  (1) | Noapaļošanas dēļ maksājumi DFS kategorijās ir nevis 156,7 miljardi EUR, bet 156,6 miljardi EUR. |
| --- | --- | --- |

1.13.

1.3. izcēlums

Mūsu revīzijas datu kopas (120,6 miljardi EUR) un ES izdevumu (156,7 miljardi (1) EUR) salīdzinājums atbilstoši DFS kategorijām 2018. gadā

Image 4

(1)

Noapaļošanas dēļ maksājumi DFS kategorijās ir nevis 156,7 miljardi EUR, bet 156,6 miljardi EUR.

| (2) | Kategorijas “Kohēzija” 47,4 miljardu EUR priekšfinansējuma summā ir iekļauti starpposma maksājumi 37,4 miljardu EUR apmērā par 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Saskaņā ar mūsu pieeju šai jomai šie maksājumi nav iekļauti revīzijas datu kopā 2018. gada pārskatam. |
| --- | --- |

(2)

Kategorijas “Kohēzija” 47,4 miljardu EUR priekšfinansējuma summā ir iekļauti starpposma maksājumi 37,4 miljardu EUR apmērā par 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Saskaņā ar mūsu pieeju šai jomai šie maksājumi nav iekļauti revīzijas datu kopā 2018. gada pārskatam.

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

| 1.14. | Kā redzams
  1.4. izcēlumā
  , izdevumi kategorijā “Dabas resursi” veido lielāko kopas daļu (48,2 %), tiem seko izdevumi kohēzijas (19,6 %) un konkurētspējas (14,8 %) jomā.






  1.4. izcēlums
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

1.14.

1.4. izcēlums

Image 5

Avots:

ERP.

Mūsu 2018. gada revīzijas rezultāti liecina, ka kļūdas parasti rodas konkrēta veida izdevumos

| 1.15. | Turpmāk izklāstīti mūsu galvenie konstatējumi par ES ieņēmumu un izdevumu pareizību.






  a) | Ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks. Mūsu pārbaudītās ieņēmumu sistēmas kopumā darbojās efektīvi, bet tradicionālo pašu resursu (TPR) galvenie iekšējās kontroles mehānismi, kurus mēs vērtējām Komisijā un dažās dalībvalstīs, bija tikai daļēji efektīvi (sk. 4.22. punktu). |
| --- | --- | --- |

1.15.

a)

Ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks. Mūsu pārbaudītās ieņēmumu sistēmas kopumā darbojās efektīvi, bet tradicionālo pašu resursu (TPR) galvenie iekšējās kontroles mehānismi, kurus mēs vērtējām Komisijā un dažās dalībvalstīs, bija tikai daļēji efektīvi (sk. 4.22. punktu).

| b) | Attiecībā uz izdevumiem mūsu revīzijas pierādījumi kopumā liecina, ka kļūdu līmenis bija būtisks. Saskaņā ar mūsu aplēsi kopējais kļūdu līmenis izdevumos ir 2,6 % (18), bet būtisks kļūdu līmenis tika konstatēts lielākoties tajos izdevumos, kuriem piemēro sarežģītus noteikumus (galvenokārt atlīdzinājuma izdevumi) (sk. 1.19.–1.21. punktu), un tie veido apmēram 50,6 % no revidētās datu kopas. Mūsu aplēstais kopējais kļūdu līmenis iepriekšējā gadā ir nedaudz palielinājies (sk.
  1.5. izcēlumu
  ).






  1.5. izcēlums


  Aplēstais kļūdu līmenis (2016.–2018. gadā)
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

b)

Attiecībā uz izdevumiem mūsu revīzijas pierādījumi kopumā liecina, ka kļūdu līmenis bija būtisks. Saskaņā ar mūsu aplēsi kopējais kļūdu līmenis izdevumos ir 2,6 % (18), bet būtisks kļūdu līmenis tika konstatēts lielākoties tajos izdevumos, kuriem piemēro sarežģītus noteikumus (galvenokārt atlīdzinājuma izdevumi) (sk. 1.19.–1.21. punktu), un tie veido apmēram 50,6 % no revidētās datu kopas. Mūsu aplēstais kopējais kļūdu līmenis iepriekšējā gadā ir nedaudz palielinājies (sk.
  1.5. izcēlumu
  ).

1.5. izcēlums

Aplēstais kļūdu līmenis (2016.–2018. gadā)

Image 6

Avots:

ERP.

Kļūda ir naudas summa, kuru nevajadzēja izmaksāt no ES budžeta, jo tā nebija izlietota saskaņā ar ES noteikumiem, un tādējādi vai nu neatbilst tam, ko Padome un Parlaments ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem ir paredzējuši, vai konkrētiem noteikumiem dalībvalstīs.

Sarežģītie noteikumi un ES līdzekļu izmaksāšanas veids ietekmē kļūdu risku

| 1.16. | Veikuši riska analīzi, pamatojoties uz iepriekšējo revīziju rezultātiem, mēs sadalījām pakārtoto darījumu revidējamo datu kopu augsta un zema riska izdevumos. 2018. gada revīzijas rezultāti apstiprināja konstatējumus, ko bijām formulējuši iepriekšējos gados, proti, līdzekļu izmaksāšanas veids ietekmē kļūdu risku.






  — | Izdevumos, kam piemēro sarežģītus noteikumus, kļūdu risks ir lielāks. Galvenokārt tas attiecas uz atlīdzinājuma maksājumiem, kad līdzekļu saņēmēji iesniedz pieprasījumus par attiecināmām izmaksām, kuras tiem radušās. Tāpēc saņēmēju pienākums ir sniegt ne vien informāciju, kas apliecina, ka viņu darbība var pretendēt uz atbalstu, bet arī ziņas, ka viņiem ir radušās izmaksas, kuru atlīdzināšanu viņi var pieprasīt. Prasot atlīdzināt izmaksas, saņēmējiem ir jāievēro sarežģīti noteikumi attiecībā uz to, ko var prasīt (attiecināmība), un attiecībā uz izmaksu pienācīgu rašanos (piemēram, publiskais iepirkums vai valsts atbalsta noteikumi). |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

Izdevumos, kam piemēro sarežģītus noteikumus, kļūdu risks ir lielāks. Galvenokārt tas attiecas uz atlīdzinājuma maksājumiem, kad līdzekļu saņēmēji iesniedz pieprasījumus par attiecināmām izmaksām, kuras tiem radušās. Tāpēc saņēmēju pienākums ir sniegt ne vien informāciju, kas apliecina, ka viņu darbība var pretendēt uz atbalstu, bet arī ziņas, ka viņiem ir radušās izmaksas, kuru atlīdzināšanu viņi var pieprasīt. Prasot atlīdzināt izmaksas, saņēmējiem ir jāievēro sarežģīti noteikumi attiecībā uz to, ko var prasīt (attiecināmība), un attiecībā uz izmaksu pienācīgu rašanos (piemēram, publiskais iepirkums vai valsts atbalsta noteikumi).

| — | Izdevumos, kam piemēro vienkāršotus/ne tik sarežģītus noteikumus, kļūdu risks ir mazāks. Šāda veida izdevumi ietver galvenokārt uz maksājumtiesībām balstītus maksājumus, kad atbalsta saņēmēji saņem maksājumu, ja atbilst noteiktiem nosacījumiem. Šādu maksājumu kļūdu risks ir mazāks, ja vien izvirzītie nosacījumi nav pārāk sarežģīti. |
| --- | --- |

—

Izdevumos, kam piemēro vienkāršotus/ne tik sarežģītus noteikumus, kļūdu risks ir mazāks. Šāda veida izdevumi ietver galvenokārt uz maksājumtiesībām balstītus maksājumus, kad atbalsta saņēmēji saņem maksājumu, ja atbilst noteiktiem nosacījumiem. Šādu maksājumu kļūdu risks ir mazāks, ja vien izvirzītie nosacījumi nav pārāk sarežģīti.

| 1.17. | Arī 2018. gadā, tāpat kā iepriekšējos gados, mēs konstatējām, ka zema riska (galvenokārt uz maksājumtiesībām balstītos) izdevumos (19) kļūdu līmenis nebija būtisks, bet augsta riska (galvenokārt atlīdzinājuma) izdevumos joprojām bija būtisks kļūdu līmenis (sk.
  1.6. izcēlumu
  ).






  1.6. izcēlums


  Sadalījums zema un augsta riska izdevumos 2018. gadā
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

1.17.

1.6. izcēlums

Sadalījums zema un augsta riska izdevumos 2018. gadā

Image 7

Avots:

ERP.

Aptuveni 50 % revīzijas datu kopas kļūdu līmenis nav būtisks

| 1.18. | Balstoties uz savu revīzijas darbu, mēs secinām, ka 49,4 % no revīzijas datu kopas aplēstais kļūdu līmenis ir zem mūsu noteiktā 2 % būtiskuma sliekšņa, tāpat kā 2017. gadā. Zema riska izdevumos ietilpst galvenokārt uz maksājumtiesībām balstīti maksājumi un administratīvie izdevumi (sk.
  1.7. izcēlumu
  ). Šādi maksājumi ir studentu un pētniecības stipendijas (“Konkurētspēja”, 5. nodaļa), tiešais atbalsts lauksaimniekiem (“Dabas resursi”, 7. nodaļa) un budžeta atbalsts trešām valstīm (“Globālā Eiropa”, 9. nodaļa). Administratīvos izdevumus galvenokārt veido ES civildienesta ierēdņu algas un pensijas (“Administrācija”, 10. nodaļa).






  1.7. izcēlums


  Sadalījums augsta un zema riska izdevumos atbilstoši DFS kategorijām (1)















  (1) | Noapaļošanas dēļ zema riska izdevumi ir nevis 59,6 miljardi EUR, bet 59,5 miljardi EUR. |
| --- | --- | --- |

1.18.

1.7. izcēlums

Sadalījums augsta un zema riska izdevumos atbilstoši DFS kategorijām (1)

Image 8

(1)

Noapaļošanas dēļ zema riska izdevumi ir nevis 59,6 miljardi EUR, bet 59,5 miljardi EUR.

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

Joprojām būtiskas kļūdas izdevumos, kuriem piemēro sarežģītus attiecināmības nosacījumus

| 1.19. | Ja ir ieviesti sarežģīti nosacījumi, mēs konstatējām augstu kļūdu risku. Tas attiecas uz atlīdzinājuma izdevumiem un nelielā mērā uz maksājumtiesību izdevumiem, kuriem piemēroja sarežģītus nosacījumus (dažas lauku attīstības shēmas). Šāda veida liela riska izdevumi atbilst aptuveni 50,6 % no mūsu revidētās datu kopas. Aplēstais kļūdu līmenis šādiem izdevumiem ir 4,5 % (2017. gadā – 3,7 %), kas ievērojami pārsniedz 2 % būtiskuma slieksni (sk.
  1.6. izcēlumu
  ). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Lielākā daļa ES līdzekļu, ko izmanto atlīdzinājuma izdevumiem, ir novirzīta pētniecības projektiem (“Konkurētspēja”, 5. nodaļa), ar nodarbinātību saistītiem projektiem (“Kohēzija”, 6. nodaļa), reģionālās un lauku attīstības projektiem (“Dabas resursi”, 7. nodaļa) un attīstības projektiem trešās valstīs (“Globālā Eiropa”, 9. nodaļa) (sk.
  1.7. izcēlumu
  ). |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Šī sarežģītība rada kļūdas, kuras ietekmē mūsu secinājumu par kategorijām “Konkurētspēja” (sk. 5.35. punktu), “Kohēzija” (sk. 6.71. punktu) un “Dabas resursi” (sk. 7.37. punktu). |
| --- | --- |

1.21.

Mēs konstatējām būtisku kļūdu līmeni kategoriju “Konkurētspēja”, “Kohēzija” un “Dabas resursi” izdevumos

| 1.22. | Šogad, tāpat kā 2017. gadā, mēs sniedzam īpašu izvērtējumu par četrām DFS kategorijām: “Konkurētspēja”, “Kohēzija”, “Dabas resursi” un “Administratīvie izdevumi”. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Mēs neaplēšam kļūdu līmeni citām izdevumu jomām, tostarp kategorijai “Drošība un pilsonība” (8. nodaļa) un “Globālā Eiropa” (9. nodaļa). Šajās abās jomās kopējie izdevumi, uz kuriem attiecas mūsu ticamības deklarācija, ir 11,0 miljardi EUR (9,1 % no revidētajiem izdevumiem). Revīzijas darbs šajās jomās tiek ņemts vērā mūsu vispārējos secinājumos par 2018. gadu. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | “Konkurētspēja” (5. nodaļa). Mūsu aplēstais kļūdu līmenis ir zemāks nekā iepriekšējos divos gados. Tāpat kā iepriekšējos gados, pētniecības izdevumi joprojām ir pakļauti augstam riskam un tie ir galvenais kļūdu avots. Šīs jomas izdevumos sastopamās kļūdas attiecas uz dažāda veida neattiecināmiem izdevumiem (īpaši – tiešās personāla izmaksas un citas tiešās izmaksas, netiešās izmaksas un apakšuzņēmuma līguma slēgšanas izmaksas). |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | “Kohēzija” (6. nodaļa). Lielākā daļa šīs jomas izdevumu ir atlīdzināšanas maksājumi. Galvenais revīzijas iestāžu atklātais kļūdu veids bija neattiecināmas izmaksas un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi. Attiecībā uz šīm kļūdām dalībvalstu iestādes piemēroja korekcijas ar mērķi samazināt programmās atlikušo kļūdu īpatsvaru zem 2 % būtiskuma sliekšņa. Tomēr arī mēs atklājām kļūdas, ko revīzijas iestādes nebija atklājušas, piemēram, ES valsts atbalsta noteikumu pārkāpumus. Ne dalībvalstis, ne Komisija (līdz šim) attiecībā uz šīm kļūdām nebija piemērojušas nekādas korekcijas. Pamatojoties uz kļūdām, ko atklāja vai nu revīzijas iestādes, vai arī mēs, un ņemot vērā visas attiecīgās finanšu korekcijas, mēs lēšam, ka kļūdu līmenis ir būtisks. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | “Dabas resursi” (7. nodaļa). Kopumā šajā jomā ir būtisks kļūdu līmenis. Tomēr tiešajos maksājumos no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF), uz kuru attiecas 71,8 % no šīs jomas izdevumiem, kļūdu līmenis nav būtisks. Tiešie maksājumi lauksaimniekiem balstās uz maksājumtiesībām, un tiem piemēroja vienkāršotus zemes attiecināmības noteikumus un efektīvu kontroles sistēmu (integrētā administrācijas un kontroles sistēma, IAKS), kura ļauj veikt datubāzu automātiskas sasaistu pārbaudes. Mēs joprojām konstatējam būtisku kļūdu līmeni citās izdevumu jomās (lauku attīstība, ELGF tirgus pasākumi, zivsaimniecība, vide un klimata politika). Šīs jomas izdevumi ir galvenokārt izdevumu atlīdzināšana un tiem piemēro sarežģītus attiecināmības nosacījumus. Šajā DFS kategorijā vairāk nekā puse no aplēstā kļūdu līmeņa ir saistīta ar neattiecināmiem saņēmējiem, darbībām vai deklarētajām izmaksām un neprecīzas informācijas sniegšanu par platībām vai dzīvnieku skaitu. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | “Administrācija” (10. nodaļa). Šajā jomā kļūdu līmenis nav būtisks. Lielākā daļa administratīvo izdevumu ir ES iestāžu un citu struktūru maksātās algas, pensijas un pabalsti. |
| --- | --- |

1.27.

Attiecināmības kļūdas joprojām veido lielāko daļu no aplēstā kļūdu līmeņa izdevumos, kuriem piemēro sarežģītus noteikumus

| 1.28. | Tāpat kā iepriekšējos gados, mēs vairāk pievērsāmies kļūdu veidiem, kas konstatēti izdevumos, kuriem piemēro sarežģītus noteikumus (galvenokārt atlīdzinājuma izdevumos), jo tā ir joma, kurā pastāvīgi ir būtisks kļūdu līmenis. Augsta riska izdevumiem (galvenokārt atlīdzinājuma izdevumos) 2018. gada aplēstā kļūdu līmeņa 4,5 % sadalījums atbilstoši kļūdas veidam ir parādīts
  1.8. izcēlumā
  . Tajā arī sniegti attiecīgie skaitliskie dati par 2017. gada aplēsi (3,7 %) un 2016. gada aplēsi (4,8 %).






  1.8. izcēlums


  Augsta riska izdevumu (galvenokārt atlīdzinājuma izdevumu) īpatsvars 2018. gada kļūdu līmeņa aplēsē atbilstoši kļūdas veidam
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

1.28.

1.8. izcēlums

Augsta riska izdevumu (galvenokārt atlīdzinājuma izdevumu) īpatsvars 2018. gada kļūdu līmeņa aplēsē atbilstoši kļūdas veidam

Image 9

Avots:

ERP.

| 1.29. | “Kohēzija” (43,0 %) un aiz tās “Lauku attīstība, ELGF tirgus pasākumi, zivsaimniecība, vide un klimata politika” kategorijā “Dabas resursi” (30,2 %), “Konkurētspēja” (12,2 %) un “Globālā Eiropa” (4,5 %) veidoja vislielāko daļu kļūdu līmenī, kuru 2018. gadam aplēsām attiecībā uz augsta riska izdevumiem. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Tāpat kā iepriekšējos gados, attiecināmības kļūdas (t. i., izmaksu deklarācijās iekļautas neattiecināmas izmaksas un neattiecināmi projekti, darbības vai saņēmēji) veido lielāko daļu augsta riska izdevumiem aplēstajā kļūdu līmenī. Tomēr šo kļūdu ietekme bija mazāka nekā 2017. gadā (2018. gadā – 68 %; 2017. gadā – 93 %). Tas tāpēc, ka 2018. gadā mēs atklājām krietni vairāk kļūdu saistībā ar publisko iepirkumu, valsts atbalsta noteikumiem un dotāciju piešķiršanas procedūrām. Šīs kļūdas veidoja16 % mūsu aplēstajā kļūdu līmenī augsta riska izdevumiem (2017. gadā – 1 %) un galvenokārt bija sastopamas kohēzijas un dabas resursu jomas izdevumos. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | 2018. gadā izdevumi, kurus pieņēma Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Kohēzijas fonda ietvaros, veidoja 74 % no “Kohēzijas” kopējiem izdevumiem. Darbībās, ko finansē no šiem fondiem, ir lielāka iespēja pieļaut kļūdas saistībā ar publisko iepirkumu (sk. 6.26.–6.28. punktu). |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | Visvairāk starpniekstruktūru (20) pieļauto administratīvo kļūdu bija kategorijās “Kohēzija” un “Dabas resursi” (sk. kategoriju “Cits”
  6.2. izcēlumā
  un kategoriju “Administratīvās kļūdas”
  7.2. izcēlumā
  ). Šīs kļūdas ietvēra nepareizi aprēķinātu atbalstu. |
| --- | --- |

1.32.

Komisijas sniegtā informācija par pareizību

| 1.33. | Saskaņā ar LESD 317. pantu Komisijai ir galīgā atbildība par ES budžeta izpildi, un tā pārvalda ES izdevumus kopīgi ar dalībvalstīm (21). Par savām darbībām Komisija atskaitās trijos ziņojumos, kas kopā veido integrēto finanšu ziņojumu paketi (22):






  a) | ES konsolidētie pārskati (provizoriskie martā, galīgie jūnijā); |
| --- | --- | --- |

1.33.

a)

ES konsolidētie pārskati (provizoriskie martā, galīgie jūnijā);

| b) | Pārvaldības un izpildes gada ziņojums par ES budžetu (AMPR) (nav provizoriskas redakcijas, galīgā redakcija jūnijā); |
| --- | --- |

b)

Pārvaldības un izpildes gada ziņojums par ES budžetu (AMPR) (nav provizoriskas redakcijas, galīgā redakcija jūnijā);

| c) | Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc iepriekšējā finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas (jūlijā). |
| --- | --- |

c)

Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc iepriekšējā finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas (jūlijā).

| 1.34. | Saskaņā ar mūsu 2018.–2020. gada stratēģiju ticamības deklarācijas pamats ir apliecinājuma pieeja, un tas nozīmē, ka turpmāk esam paredzējuši savu atzinumu balstīt uz Komisijas (pārvaldības) pārskatu. Mums ir pieredze šīs pieejas piemērošanā, kopš 1994. gada revidējot pārskatu ticamību. Attiecībā uz pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību mēs sadarbojamies ar Komisiju, lai formulētu nosacījumus, kas vajadzīgi šīs pieejas īstenošanai. Svarīgs elements ir apkopošanai un revīzijai nepieciešamās informācijas savlaicīga pieejamība (23). |
| --- | --- |

1.34.

Komisijas aplēstais kļūdu līmenis ir nedaudz zem mūsu aplēstā kļūdu diapazona

| 1.35. | Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR) Komisija sniedz savu novērtējumu par risku maksājuma laikā attiecībā uz 2018. gada pārskatiem pakārtotajiem darījumiem. Risks maksājuma laikā atspoguļo Komisijas novērtējumu par summu, kas tika izmaksāta, pārkāpjot piemērojamos noteikumus. Šis jēdziens ir tuvākais mūsu aplēstajam kļūdu līmenim. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Komisijas skaitliskie dati par risku maksājuma laikā un mūsu aplēstais kļūdu līmeņa diapazons sniegts
  1.9. izcēlumā
  . Komisijas aplēstais risks maksājuma laikā attiecībā uz 2018. gadu ir 1,7 % jeb nedaudz zem mūsu aplēstā diapazona. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis ir 2,6 % (2017. gadā – 2,4 %), diapazonā no 1,8 % līdz 3,4 %.






  1.9. izcēlums


  Salīdzinājums starp Komisijas aplēsto risku maksājuma laikā un mūsu aplēsi
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

1.36.

1.9. izcēlums

Salīdzinājums starp Komisijas aplēsto risku maksājuma laikā un mūsu aplēsi

Image 10

Avots:

ERP.

Atsevišķi komponenti Komisijas aplēsē ne vienmēr saskan ar mūsu konstatējumiem

| 1.37. | Lai sagatavotu kopēju novērtējumu par dažādu politikas jomu risku maksājumu laikā, Komisija izmanto ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos (GDP) sniegto ticamības deklarāciju. Risks maksājuma laikā tiek lēsts, balstoties galvenokārt uz rezultātiem, kas iegūti Komisijas veiktajās ex post pārbaudēs tiešās vai netiešās pārvaldības jomās vai dalībvalstu iestāžu veiktajās pārbaudēs dalītas pārvaldības jomās.
  1.10. izcēlumā
  ir atspoguļots, kā tiek noteikts pamats, lai aplēstu risku maksājuma laikā dažādās izdevumu jomās.






  1.10. izcēlums


  Pamats Komisijas aplēsei par risku maksājuma laikā












  — | “Konkurētspēja”. Attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” Komisijas Kopējais revīzijas dienests caurmērā ik 18 mēnešus izveido reprezentatīvu izmaksu deklarāciju izlasi. Tas aplēš risku maksājuma laikā, pamatojoties uz to revīziju rezultātiem, kuras pabeigtas līdz 2018. gada beigām. Aplēsei par 2018. gadu pētniecības ģenerāldirektorāti izmantoja revīziju rezultātus, balstoties uz izlasēm, kurās iekļauti izdevumi kopš programmas sākuma līdz 2018. gada februāra beigām. Septītās pamatprogrammas (“Apvāršņa 2020” priekšteces) revīzijas rezultāti attiecas uz izdevumiem, kas radušies līdz 2016. gadam. |
| --- | --- | --- |

1.37.

1.10. izcēlums

Pamats Komisijas aplēsei par risku maksājuma laikā

—

“Konkurētspēja”. Attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” Komisijas Kopējais revīzijas dienests caurmērā ik 18 mēnešus izveido reprezentatīvu izmaksu deklarāciju izlasi. Tas aplēš risku maksājuma laikā, pamatojoties uz to revīziju rezultātiem, kuras pabeigtas līdz 2018. gada beigām. Aplēsei par 2018. gadu pētniecības ģenerāldirektorāti izmantoja revīziju rezultātus, balstoties uz izlasēm, kurās iekļauti izdevumi kopš programmas sākuma līdz 2018. gada februāra beigām. Septītās pamatprogrammas (“Apvāršņa 2020” priekšteces) revīzijas rezultāti attiecas uz izdevumiem, kas radušies līdz 2016. gadam.

| — | “Kohēzija”. Lielākā daļa 2018. gada izdevumu netika pakļauti pilnam kontroles ciklam. Tāpēc Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD) aplēsa risku maksājuma laikā, izdevumiem piemērojot vai nu apstiprinātu atlikušo kopējo kļūdu īpatsvaru (izdevumi 2016.–2017. grāmatvedības gadā), vai atlikušo kopējo kļūdu īpatsvaru, ko paziņojušas revīzijas iestādes par 2017.–2018. grāmatvedības gadu, – atkarībā no tā, kurš lielāks. |
| --- | --- |

—

“Kohēzija”. Lielākā daļa 2018. gada izdevumu netika pakļauti pilnam kontroles ciklam. Tāpēc Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD) aplēsa risku maksājuma laikā, izdevumiem piemērojot vai nu apstiprinātu atlikušo kopējo kļūdu īpatsvaru (izdevumi 2016.–2017. grāmatvedības gadā), vai atlikušo kopējo kļūdu īpatsvaru, ko paziņojušas revīzijas iestādes par 2017.–2018. grāmatvedības gadu, – atkarībā no tā, kurš lielāks.

| — | “Dabas resursi”. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI ĢD) izmanto valstu kontroles statistikas datus, ko tas saņem no maksājumu aģentūrām. Ģenerāldirektorāts arī izdara korekcijas saskaņā ar rezultātiem, kas iegūti sertifikācijas struktūru revīzijās, kā arī balstoties uz pašu veiktajām pārbaudēm un profesionālo spriedumu, lai iegūtu “koriģētu kļūdu īpatsvaru” tiešajiem maksājumiem, lauku attīstībai un tirgus pasākumiem. |
| --- | --- |

—

“Dabas resursi”. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI ĢD) izmanto valstu kontroles statistikas datus, ko tas saņem no maksājumu aģentūrām. Ģenerāldirektorāts arī izdara korekcijas saskaņā ar rezultātiem, kas iegūti sertifikācijas struktūru revīzijās, kā arī balstoties uz pašu veiktajām pārbaudēm un profesionālo spriedumu, lai iegūtu “koriģētu kļūdu īpatsvaru” tiešajiem maksājumiem, lauku attīstībai un tirgus pasākumiem.

| — | “Globālā Eiropa”. Komisija balsta savu aplēsi par risku maksājuma laikā šajā jomā galvenokārt uz atlikušā kļūdu īpatsvara izpēti, ko ik gadus pasūta Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts (DEVCO ĢD) un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāts (NEAR ĢD). Šīs izpētes mērķis ir aplēst to kļūdu līmeni, kuras palikušas pēc visām vadības veiktajām pārbaudēm. Konkrētā gada (n gada) atlikušā kļūdu īpatsvara izpētei izmanto līgumus, kas slēgti no n-1 gada 1. septembra līdz n gada 31. augustam. No izpētes izslēdz tos, kuriem pēdējais pakārtotais darījums īstenots pirms vairāk nekā pieciem gadiem, un tos, kuri neder vajadzīgā darba veikšanai. |
| --- | --- |

—

“Globālā Eiropa”. Komisija balsta savu aplēsi par risku maksājuma laikā šajā jomā galvenokārt uz atlikušā kļūdu īpatsvara izpēti, ko ik gadus pasūta Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts (DEVCO ĢD) un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāts (NEAR ĢD). Šīs izpētes mērķis ir aplēst to kļūdu līmeni, kuras palikušas pēc visām vadības veiktajām pārbaudēm. Konkrētā gada (n gada) atlikušā kļūdu īpatsvara izpētei izmanto līgumus, kas slēgti no n-1 gada 1. septembra līdz n gada 31. augustam. No izpētes izslēdz tos, kuriem pēdējais pakārtotais darījums īstenots pirms vairāk nekā pieciem gadiem, un tos, kuri neder vajadzīgā darba veikšanai.

| — | “Administrācija”. Risku maksājuma laikā aplēš, pamatojoties uz 2018. gada izdevumu pārbaužu rezultātiem. |
| --- | --- |

—

“Administrācija”. Risku maksājuma laikā aplēš, pamatojoties uz 2018. gada izdevumu pārbaužu rezultātiem.

| 1.38. | Komisija sniedz ziņas par risku saistībā ar kādu konkrētu politikas jomu grupu, nevis atbilstoši DFS kategorijām (24).
  1.11. izcēlumā
  mēs pretstatām mūsu aplēsto kļūdu līmeni tām DFS kategorijām, kurām esam sagatavojuši īpašus izvērtējumus, Komisijas kopējās aplēses atsevišķiem komponentiem. Mēs esam ņēmuši vērā atšķirības starp to, kā mēs aplēšam kļūdu līmeni, un to, kā Komisija izklāsta savus skaitliskos datus gada pārvaldības un izpildes ziņojumā (25).






  1.11. izcēlums


  Mūsu aplēstais kļūdu līmenis salīdzinājumā ar Komisijas aplēsto risku maksājuma laikā DFS kategorijās (4)















  (1) | Komisijas ģenerāldirektorāti un dienesti: CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW ĢD, INEA, JRC, MOVE ĢD, REA, RTD ĢD un TAXUD ĢD. Daži ģenerāldirektorāti ir attiecināti uz vairāk nekā vienu DFS kategoriju (EACEA, ECHO ĢD un INEA). |
| --- | --- | --- |

1.38.

1.11. izcēlums

Mūsu aplēstais kļūdu līmenis salīdzinājumā ar Komisijas aplēsto risku maksājuma laikā DFS kategorijās (4)

Image 11

(1)

Komisijas ģenerāldirektorāti un dienesti: CNECT, EAC, EACEA, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW ĢD, INEA, JRC, MOVE ĢD, REA, RTD ĢD un TAXUD ĢD. Daži ģenerāldirektorāti ir attiecināti uz vairāk nekā vienu DFS kategoriju (EACEA, ECHO ĢD un INEA).

| (2) | REGIO ĢD, INEA un EMPL ĢD. |
| --- | --- |

(2)

REGIO ĢD, INEA un EMPL ĢD.

| (3) | AGRI ĢD, CLIMA ĢD, ENV ĢD un MARE ĢD. |
| --- | --- |

(3)

AGRI ĢD, CLIMA ĢD, ENV ĢD un MARE ĢD.

| (4) | Administratīvajos izdevumos ne mēs, ne Komisija nekonstatēja būtisku kļūdu līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Administratīvajos izdevumos ne mēs, ne Komisija nekonstatēja būtisku kļūdu līmeni.

| 1.39. | Mēs konstatējām, ka:






  — | attiecībā uz “Konkurētspēju” kopējā aplēse par risku maksājuma laikā šai DFS kategorijai (1,6 %), ko mēs aprēķinājām, pamatojoties uz Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā sniegto informāciju, iekļaujas mūsu aplēstajā kļūdu diapazonā (sk. 5.36. un 5.38. punktu), |
| --- | --- | --- |

1.39.

—

attiecībā uz “Konkurētspēju” kopējā aplēse par risku maksājuma laikā šai DFS kategorijai (1,6 %), ko mēs aprēķinājām, pamatojoties uz Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā sniegto informāciju, iekļaujas mūsu aplēstajā kļūdu diapazonā (sk. 5.36. un 5.38. punktu),

| — | attiecībā uz “Kohēziju” Komisijas kopējā aplēse šai DFS kategorijai (26) ir 1,7 % jeb zem mūsu aplēstā kļūdu diapazona (sk. 6.56. un 6.74. punktu), |
| --- | --- |

—

attiecībā uz “Kohēziju” Komisijas kopējā aplēse šai DFS kategorijai (26) ir 1,7 % jeb zem mūsu aplēstā kļūdu diapazona (sk. 6.56. un 6.74. punktu),

| — | attiecībā uz “Dabas resursiem” kopējā aplēse par risku maksājuma laikā šai DFS kategorijai (2,1 %), ko mēs aprēķinājām, pamatojoties uz Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā sniegto informāciju, kā arī Komisijas aplēse attiecībā uz KLP izdevumiem kopumā un uz tiešajiem maksājumiem saskan ar mūsu secinājumiem (sk. 1.38., 7.37. un 7.38. punktu). |
| --- | --- |

—

attiecībā uz “Dabas resursiem” kopējā aplēse par risku maksājuma laikā šai DFS kategorijai (2,1 %), ko mēs aprēķinājām, pamatojoties uz Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā sniegto informāciju, kā arī Komisijas aplēse attiecībā uz KLP izdevumiem kopumā un uz tiešajiem maksājumiem saskan ar mūsu secinājumiem (sk. 1.38., 7.37. un 7.38. punktu).

Risks slēgšanas laikā ir atkarīgs no aplēstajām nākotnes korekcijām un atgūstamajiem līdzekļiem

| 1.40. | Gada pārvaldības un izpildes ziņojumā Komisija sniedz vēl vienu pareizības rādītāju, tā saukto risku slēgšanas laikā. Tā ir maksājuma laikā riskam pakļautā summa (sk. 1.36. punktu), no kuras atņemtas aplēstās nākotnes korekcijas un summas, ko ES līdzekļu pārvaldītāji saistībā ar 2018. gada izdevumiem ir paredzējuši atgūt, nākamajā(-os) gadā(-os) īstenojot pašreizējās programmas. |
| --- | --- |

1.40.

| 1.41. | Lai sagatavotu aplēsi par nākotnes korekcijām un atgūstamajām summām, Komisija izmanto vēsturiski vidējo vērtību, kuras pamatā ir iepriekšējos gados veiktie darījumi. Lai nodrošinātu, ka tā ir attiecināma uz pašreizējām programmām, Komisijas iekšējos norādījumos ir prasīts, lai ģenerāldirektorāti koriģētu vēsturiski vidējās vērtības vai izmantotu citu piemērotu aprēķina metodi un lai tie savos gada darbības pārskatos darītu zināmas šīs korekcijas un izmantoto pieeju. 2018. gadā lielākā daļa Komisijas ģenerāldirektorātu koriģēja vēsturiski vidējās vērtības. |
| --- | --- |

1.41.

Mēs ziņojam OLAF par gadījumiem, kad ir aizdomas par krāpšanu

| 1.42. | Cīņā pret krāpšanu, kas skar ES budžetu, mēs cieši sadarbojamies ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF). Mēs pārsūtām OLAF visus gadījumus, kad ir aizdomas par krāpšanu, korupciju vai citu nelikumīgu darbību, kas skar ES finanšu intereses un ko mēs esam konstatējuši sava revīzijas darba gaitā (tostarp lietderības revīzijās) vai pamatojoties uz informāciju, ko mums nepastarpināti paziņojušas trešās personas. Pēc tam šos gadījumus pārbauda OLAF un lemj, vai uzsākt izmeklēšanu, un vajadzības gadījumā sadarbojas ar dalībvalsts iestādēm. |
| --- | --- |

1.42.

| 1.43. | 2018. gadā:






  a) | mēs novērtējām 728 darījumu pareizību gada pārskata vajadzībām veiktajā revīzijas darbā un sagatavojām 35 īpašos ziņojumus; |
| --- | --- | --- |

1.43.

a)

mēs novērtējām 728 darījumu pareizību gada pārskata vajadzībām veiktajā revīzijas darbā un sagatavojām 35 īpašos ziņojumus;

| b) | paziņojām OLAF par savās revīzijās konstatētiem 9 gadījumiem, kuros bija aizdomas par krāpšanu (2017. gadā – 13), bet nepaziņojām nevienu gadījumu, pamatojoties uz trešo personu sniegto informāciju (2017. gadā – 6). |
| --- | --- |

b)

paziņojām OLAF par savās revīzijās konstatētiem 9 gadījumiem, kuros bija aizdomas par krāpšanu (2017. gadā – 13), bet nepaziņojām nevienu gadījumu, pamatojoties uz trešo personu sniegto informāciju (2017. gadā – 6).

| 1.44. | Mūsu darbā 2018. gadā konstatētie iespējamas krāpšanas gadījumi, kurus pārsūtījām OLAF, visbiežāk bija saistīti ar mākslīgi radītiem nosacījumiem, kas nepieciešami, lai saņemtu ES finansējumu, ar deklarētām izmaksām, kas neatbilst attiecināmības kritērijiem, un ar iepirkuma noteikumu pārkāpumiem. Daži gadījumi, kuros bija aizdomas par krāpšanu un kurus pārsūtījām OLAF, ietvēra vairākus pārkāpumus. |
| --- | --- |

1.44.

| 1.45. | 2018. gadā mēs iesniedzām OLAF deviņus gadījumus, kurus konstatējām savā revīzijas darbā. OLAF sāka divas izmeklēšanas. Septiņos gadījumos OLAF izmeklēšanu nesāka viena no turpmāk minēto iemeslu dēļ:






  — | OLAF uzskatīja, ka lietu var labāk izskatīt valsts iestāde vai ES iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, un attiecīgi nodeva tai lietu, |
| --- | --- | --- |

1.45.

—

OLAF uzskatīja, ka lietu var labāk izskatīt valsts iestāde vai ES iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra, un attiecīgi nodeva tai lietu,

| — | valsts līmenī jau bija sākta izmeklēšana, par kuru nebijām informēti, |
| --- | --- |

—

valsts līmenī jau bija sākta izmeklēšana, par kuru nebijām informēti,

| — | proporcionalitātes apsvērumu dēļ, |
| --- | --- |

—

proporcionalitātes apsvērumu dēļ,

| — | aizdomām nebija pietiekama pamata. |
| --- | --- |

—

aizdomām nebija pietiekama pamata.

| 1.46. | Pamatojoties uz informāciju, ko Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai no mums ir saņēmis no 2010. gada līdz 2018. gadam, tas ir ieteicis atgūt kopumā 312,8 miljonus EUR. Pakārtotie finanšu ieteikumi attiecas uz 24 gadījumiem, ko esam atklājuši savā revīzijas darbā (27). |
| --- | --- |

1.46.

Secinājumi

| 1.47. | Šīs nodaļas galvenais uzdevums ir pamatot ticamības deklarācijā sniegto revīzijas atzinumu. |
| --- | --- |

1.47.

Revīzijas rezultāti

| 1.48. | Mēs secinām, ka pārskatos nebija sniegtas būtiski nepareizas ziņas. |
| --- | --- |

1.48.

| 1.49. | Attiecībā uz darījumu pareizību mēs secinām, ka ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks. Izdevumu revīzijas rezultāti liecina, ka aplēstais kļūdu līmenis iepriekšējā gadā ir nedaudz paaugstinājies. Tāpat kā iepriekšējā gadā, mēs secinām, ka izdevumos, kuriem piemēro vienkāršotus/ne tik sarežģītus noteikumus (galvenokārt uz maksājumtiesībām balstītus), kļūdu līmenis nav būtisks. Būtisks kļūdu līmenis ir konstatēts izdevumos, kuriem piemēro sarežģītus noteikumus (galvenokārt atlīdzinājuma izdevumos), kas šogad veido 50,6 % no revidētās datu kopas. |
| --- | --- |

1.49.

---

(1)  Konsolidētie finanšu pārskati ietver bilanci, finanšu darbības rezultātu pārskatu, naudas plūsmas pārskatu, pārskatu par neto aktīvu pārmaiņām, kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības metodēm un citus skaidrojumus (tostarp informāciju pa segmentiem).

(2)  Budžeta izpildes pārskati ietver arī skaidrojumus.

(3)  Šo izdevumu apmērs ir 61,0 miljards EUR. Plašāka informācija ir sniegta mūsu 2018. gada pārskata (OV C 357, 4.10.2018., 1. lpp.) 1.19.–1.21. punktā.

(4)  Šo izdevumu apmērs ir 59,6 miljardi EUR. Plašāka informācija ir sniegta mūsu 2018. gada pārskata 1.18. punktā.

(5)  Eiropadomes Lēmums, kurš pieņemts, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, un ar kuru pagarina laikposmu saskaņā ar LES 50. panta3. punktu, EUCO XT 20013/19.

(6)  Sk. 14. starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu (IPSAS) “Notikumi pēc pārskatu sagatavošanas datuma”.

(7)  Sk. 39. starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu (IPSAS) “Darbinieku pabalsti”. Piemērojot Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu, definēto pabalstu pienākums atbilst to paredzamo nākotnes maksājumu pašreizējai vērtībai, ko ES būs jāveic, lai samaksātu pensiju saistības, kuras darbiniekiem pienākas par kārtējo periodu un iepriekšējiem periodiem.

(8)  Tie ietver uzkrātās maksas bilances saistību pusē 62,9 miljardu EUR apmērā un bilances aktīvu pusē 36,9 miljardus EUR, kas samazina priekšfinansējuma vērtību.

(9)  Sk. glosārija šķirkli pareiza finanšu pārvaldība.

(10)  Sk. 5., 6., 7., 8. un 9. nodaļas
  2. daļu
  .

(11)  Sk. 3. nodaļu.

(12)  Sk. ES 2018. gada konsolidētos pārskatus, budžeta izpildes ziņojumus un skaidrojumus, DFS 4.3. iedaļu “Maksājumu apropriāciju izpilde”.

(13)  37,4 miljardi EUR no šiem starpposma maksājumiem attiecas uz DFS 1.b apakškategoriju 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Saskaņā ar mūsu pieeju šai jomai tie nav iekļauti revīzijas datu kopā 2018. gada pārskata vajadzībām.

(14)  Konsolidētajos pārskatos ietilpst:

| a) | konsolidētie finanšu pārskati, kuros iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un saistības gada beigās), finanšu darbības rezultātu pārskats (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas pārskats (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un pārskats par neto aktīvu pārmaiņām, kā arī attiecīgie finanšu pārskatu skaidrojumi; |
| --- | --- |

a)

konsolidētie finanšu pārskati, kuros iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un saistības gada beigās), finanšu darbības rezultātu pārskats (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas pārskats (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un pārskats par neto aktīvu pārmaiņām, kā arī attiecīgie finanšu pārskatu skaidrojumi;

| b) | budžeta izpildes ziņojumi par gada ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī attiecīgie skaidrojumi. |
| --- | --- |

b)

budžeta izpildes ziņojumi par gada ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī attiecīgie skaidrojumi.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(16)  Sk. 2. ieteicamo praktisko vadlīniju (RPG 2) “Finanšu pārskatu izskatīšana un analīze”, ko sagatavojusi Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu padome (IPSASB).

(17)  Sk. mūsu 2017. gada pārskata 1.12. un 1.13. punktu.

(18)  Mums ir 95 % pārliecības, ka aplēstais kļūdu līmenis datu kopā ir no 1,8 % līdz 3,4 % (attiecīgi apakšējā un augšējā kļūdu robeža).

(19)  Maksājumtiesību izdevumi ietver administratīvos izdevumus.

(20)  Dalītajā pārvaldībā starpniekstruktūras ir valsts iestādes.

(21)  LESD 317. pants:

| | “Atbilstīgi regulām, kas pieņemtas saskaņā ar 322. pantu, Komisija saskaņā ar apropriāciju apjomu sadarbībā ar dalībvalstīm uzņemas atbildību par budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu vadības principus. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem.” |
| --- | --- |

“Atbilstīgi regulām, kas pieņemtas saskaņā ar 322. pantu, Komisija saskaņā ar apropriāciju apjomu sadarbībā ar dalībvalstīm uzņemas atbildību par budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu vadības principus. Dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem.”

(22)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-management-and-performance-report-2018-0_en

(23)  Sk. Īpašā ziņojuma Nr. 27/2016 “Pārvaldība Eiropas Komisijā: vai tiek izmantota labākā prakse” 2.f) ieteikumu.

(24)  Mēs savukārt sniedzam īpašus izvērtējumus un aplēšam kļūdu līmeni DFS 1.a apakškategorijai “Konkurētspēja”, 1.b apakškategorijai “Kohēzija”, 2. kategorijai “Dabas resursi” un 5. kategorijai “Administrācija”.

(25)  Piemēram, Komisija izklāsta Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta (MARE ĢD) skaitliskos datus sadaļā “Kohēzija, migrācija un zivsaimniecība”, bet
  1.11. izcēlumā
  šie dati ir iekļauti kategorijā “Dabas resursi”.

(26)  Sk. 2018. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojuma 2. pielikuma B tabulu, 205. lpp.

(27)  Šo informāciju sniedza OLAF, un mēs to nepārbaudījām.

1.1. PIELIKUMS

REVĪZIJAS PIEEJA UN METODIKA

| 1. | Mūsu revīzijas pieeja ir izklāstīta Finanšu un atbilstības revīzijas rokasgrāmatā, kas ir publicēta Palātas tīmekļa vietnē (1). Lai plānotu revīzijas darbu, mēs izmantojam pārliecības iegūšanas modeli. Plānošanas posmā apsveram risku, ka var gadīties kļūdas (objektīvais risks), un risku, ka kļūdas netiek novērstas vai atklātas un labotas (kontroles risks). |
| --- | --- |

1.

1. DAĻA. Pieeja saskaņā ar mūsu 2018.–2020. gada stratēģiju attiecībā uz ticamības deklarāciju

| 2. | 2018. gadā, pirmajā šīs stratēģijas piemērošanas gadā, mēs esam uzlabojuši savas ticamības deklarācijas pievienoto vērtību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mūsu nesenākie gada pārskati liecina par uzlabojumiem pārvaldības un kontroles sistēmās un labāk pieejamu likumības un pareizības informāciju, ko sniedz revidējamās vienības. Ņemot vērā šo tendenci, mēs cenšamies labāk izmantot revidējamo vienību sniegto likumības un pareizības informāciju tajās jomās, kur tas ir iespējams. Mūsu galīgais mērķis ir turpmākajos gados pāriet uz apliecinājuma pieeju (2). Saskaņā ar šo pieeju revidents savāc pietiekamus un piemērotus pierādījumus, lai izdarītu secinājumu par ticamību, kuru paudusi atbildīgā vienība. Praksē tas nozīmē, ka tajās jomās, kurās esam pārliecinājušies par to, ka informācija ir pietiekami kvalitatīva un ka varam iegūt pārliecību no revidējamās vienības sniegtās likumības un pareizības informācijas, mēs caurskatām un, ja nepieciešams, atkārtojam tās darbu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kopš 2017. gada esam grozījuši savu revīzijas pieeju apakškategorijai “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”, lai ņemtu vērā izmaiņas, kas 2014.–2020. gada plānošanas periodam veiktas kontroles sistēmu izstrādē. Mūsu mērķis ir papildus 2018. gada ticamības deklarācijas sagatavošanai izdarīt secinājumus par Komisijas galveno rādītāju pareizības jomā – atlikušo kļūdu risku (3). |
| --- | --- |

4.

2. DAĻA. Revīzijas pieeja un metodoloģija saistībā ar pārskatu ticamību

| 5. | Mēs pārbaudām ES konsolidētos pārskatus, lai noteiktu, vai tie ir ticami. Konsolidētajos pārskatos ietilpst:






  a) | konsolidētie finanšu pārskati; un |
| --- | --- | --- |

5.

a)

konsolidētie finanšu pārskati; un

| b) | budžeta izpildes ziņojumi. |
| --- | --- |

b)

budžeta izpildes ziņojumi.

| 6. | Konsolidētajiem pārskatiem visos būtiskajos aspektos pienācīgi jāatspoguļo:






  a) | Eiropas Savienības finanšu stāvoklis gada beigās; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Eiropas Savienības finanšu stāvoklis gada beigās;

| b) | darbības rezultāti un naudas plūsma; un |
| --- | --- |

b)

darbības rezultāti un naudas plūsma; un

| c) | slēgtā gada neto aktīvu pārmaiņas. |
| --- | --- |

c)

slēgtā gada neto aktīvu pārmaiņas.

| 7. | Revīzijas darbā mēs:






  a) | novērtējam grāmatvedības kontroles vidi; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

novērtējam grāmatvedības kontroles vidi;

| b) | pārbaudām, kā darbojas galvenās grāmatvedības procedūras un gada noslēguma process; |
| --- | --- |

b)

pārbaudām, kā darbojas galvenās grāmatvedības procedūras un gada noslēguma process;

| c) | analizējam galveno grāmatvedības datu konsekvenci un pamatotību; |
| --- | --- |

c)

analizējam galveno grāmatvedības datu konsekvenci un pamatotību;

| d) | analizējam un salīdzinām kontus un/vai bilances; |
| --- | --- |

d)

analizējam un salīdzinām kontus un/vai bilances;

| e) | veicam budžeta saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu izlasi; |
| --- | --- |

e)

veicam budžeta saistību, maksājumu un konkrētu bilances posteņu padziļinātas pārbaudes, pamatojoties uz reprezentatīvu izlasi;

| f) | ja iespējams, saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem izmantojam citu revidentu darbu, īpaši, revidējot aizņēmumu un aizdevumu darbības, ko pārvalda Komisija, ja ir pieejami ārējās revīzijas apliecinājumi. |
| --- | --- |

f)

ja iespējams, saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem izmantojam citu revidentu darbu, īpaši, revidējot aizņēmumu un aizdevumu darbības, ko pārvalda Komisija, ja ir pieejami ārējās revīzijas apliecinājumi.

3. DAĻA. Revīzijas pieeja un metodoloģija saistībā ar darījumu pareizību

| 8. | Mūsu pašreizējā pieeja, kuru izmantojam, lai novērtētu, vai pārskatiem pakārtotie darījumi atbilst ES normatīvajiem aktiem un noteikumiem, galvenokārt balstās uz tiešām darījumu atbilstības pārbaudēm, kurās caurskatām pēc nejaušības principa veidotu lielu un reprezentatīvu izlasi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tomēr mēs apsveram, vai varam noderīgi izmantot citu veiktas pareizības pārbaudes. Ja savā revīzijas darbā vēlamies izmantot šādu pārbaužu rezultātus, tad saskaņā ar revīzijas standartiem novērtējam otras puses neatkarību un kompetenci, kā arī tās darba tvērumu un piemērotību. |
| --- | --- |

9.

Kā mēs pārbaudām darījumus

| 10. | Katrai DFS kategorijai, kurai sniedzam īpašu izvērtējumu (5., 6., 7. un 10. nodaļa), mēs pārbaudām darījumu reprezentatīvu izlasi, lai aplēstu nepareizu darījumu īpatsvaru visā datu kopā. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Katram izlasē iekļautajam darījumam mēs nosakām, vai izmaksu deklarācija vai maksājums ir veikts budžetā un tiesību aktos paredzētajā nolūkā. Mēs pārbaudām, kā tikusi aprēķināta izmaksu deklarācijā norādītā summa vai maksājuma summa (attiecībā uz deklarācijām, kurās norādītas lielākas summas, to dara, pamatojoties uz izlasi, kas reprezentē visus darījuma posteņus). Šajā nolūkā pārbauda budžeta pārskatos iekļautos darījumus, izsekojot darījumam līdz pat galasaņēmējam (tas var būt lauksaimnieks, mācību kursu organizators vai attīstības palīdzības projekts), un pārbauda atbilstību katrā līmenī. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ieņēmumu jomas darījumiem mūsu veiktās pievienotās vērtības nodokļa un NKI pašu resursu pārbaudes sākumpunkts ir makroekonomikas rādītāju kopums, uz kuru pamata šie resursi ir aprēķināti. Mēs pārbaudām Komisijas kontroles sistēmas, līdz dalībvalstu iemaksas ir saņemtas un iegrāmatotas konsolidētajos pārskatos. Tradicionālo pašu resursu revīzijā mēs pārbaudām muitas iestāžu pārskatus un muitas nodokļu plūsmu, līdz Komisija šīs summas ir saņēmusi un atspoguļojusi pārskatos. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumus, kad izdevumi ir radušies, tie ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (tostarp aktīvu iegādei veiktos maksājumus). Mēs nepārbaudām avansa maksājumus to veikšanas stadijā, bet gan tad, kad:






  a) | ES līdzekļu galasaņēmējs (piemēram, lauksaimnieks, pētniecības institūts, uzņēmums, kurš veic publiski iepirktus būvdarbus vai pakalpojumus) ir sniedzis pierādījumus par avansu izlietojumu; un |
| --- | --- | --- |

13.

a)

ES līdzekļu galasaņēmējs (piemēram, lauksaimnieks, pētniecības institūts, uzņēmums, kurš veic publiski iepirktus būvdarbus vai pakalpojumus) ir sniedzis pierādījumus par avansu izlietojumu; un

| b) | Komisija (vai cita ES līdzekļus pārvaldoša iestāde vai struktūra) ir pieņēmusi līdzekļu galīgo izlietojumu, dzēšot avansa maksājumu. |
| --- | --- |

b)

Komisija (vai cita ES līdzekļus pārvaldoša iestāde vai struktūra) ir pieņēmusi līdzekļu galīgo izlietojumu, dzēšot avansa maksājumu.

| 14. | Mūsu revīzijas izlase ir veidota tā, lai sniegtu aplēsi par kļūdu līmeni visos izdevumos, nevis atsevišķos darījumos (piemēram, konkrētā projektā). Mēs veidojam deklarāciju vai maksājumu izlasi pēc naudas vienības principa, savukārt tālāk detalizētākā līmenī atlasām atsevišķas darījuma vienības (piemēram, projekta rēķinus, lauksaimnieka pieprasījumā deklarētus zemes gabalus). Attiecībā uz šīm vienībām paziņotais kļūdu īpatsvars nav uztverams kā secinājums par attiecīgajiem darījumiem: šo informāciju ņem vērā, aplēšot kopējo kļūdu līmeni visos ES izdevumos kopumā. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Mēs katru gadu nepārbaudām darījumus katrā dalībvalstī, saņēmējvalstī un reģionā. Atsevišķu dalībvalstu, saņēmējvalstu un/vai reģionu nosaukšana nenozīmē, ka sniegtie piemēri nav sastopami arī citās vietās. Šajā ziņojumā iekļautie ilustratīvie piemēri neveido pamatu secinājumiem par attiecīgajām dalībvalstīm, saņēmējvalstīm un/vai reģioniem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Mūsu pieeja nav paredzēta tam, lai ievāktu datus par kļūdu biežumu visā datu kopā. Tāpēc skaitļi, kas norāda uz kļūdu skaitu kādā no DFS kategorijām, noteiktos kāda ģenerāldirektorāta pārvaldītajos izdevumos vai konkrētā dalībvalstī notikušos izdevumos, neliecina par kļūdu biežumu ES finansētos darījumos vai kādā konkrētā dalībvalstī. |
| --- | --- |

16.

Kā mēs novērtējam un izklāstām darījumu pārbaudes rezultātus

| 17. | Kļūdu var konstatēt visā darījuma summā vai tikai daļā no tās. Mēs nosakām, vai kļūdas ir skaitļos izsakāmas vai skaitļos neizsakāmas, t. i., vai ir iespējams noteikt, cik liela daļa revidētās summas bijusi kļūdaina. Kļūdas, kas atklātas un izlabotas pirms un neatkarīgi no mūsu veiktajām pārbaudēm, tiek izslēgtas no kļūdu aprēķina un biežuma, jo to atklāšana un labošana liecina par kontroles sistēmu efektīvu darbību. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Mūsu kritēriji, pēc kuriem izsakām skaitļos publiskā iepirkuma kļūdas, ir aprakstīti dokumentā “Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana – pārkāpumu veidi un pamats izteikšanai skaitļos” (4). |
| --- | --- |

18.

| 19. | Lemjot par pasākumiem, kas jāveic, ja publiskā iepirkuma noteikumi ir piemēroti nepareizi, mūsu aplēstā kvantitatīvā ietekme var atšķirties no tās, ko izmantojusi Komisija vai dalībvalstis. |
| --- | --- |

19.

Aplēstais kļūdu līmenis

| 20. | Attiecībā uz lielāko daļu DFS kategoriju un visu ES budžetu kopumā mēs paziņojam aplēsto kļūdu līmeni. Tajā tiek ņemtas vērā tikai skaitļos izsakāmās kļūdas, un to izsaka procentos. Kļūdas, piemēram, ir skaitļos izsakāma piemērojamo regulu, noteikumu, līgumu vai dotācijas nosacījumu pārkāpšana. Mēs aplēšam arī apakšējo kļūdu robežu un augšējo kļūdu robežu. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sagatavojot atzinumu, izmantojam 2 % būtiskuma slieksni. Ņemam vērā arī kļūdu veidu, skarto summu un kontekstu. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Savu ticamības deklarāciju mēs vairs nebalstām vienīgi pašu veiktajā kopējā kļūdu aplēsē. Kopš 2016. gada mēs turpinām apzināt ES budžeta zema riska jomas, kurās sagaidām, ka pieņemtajos izdevumos kļūdu līmenis nebūs būtisks, un augsta riska jomas, par kurām pieņemam, ka tajās kļūdu līmenis būs būtisks. Tas ļauj mums cik vien iespējams lietderīgi noteikt, vai konstatētās būtiskās kļūdas ir plaši izplatītas. |
| --- | --- |

22.

Kā mēs pārbaudām sistēmas un ziņojam par rezultātiem

| 23. | Komisija, citas ES iestādes un struktūras, dalībvalstu iestādes, saņēmējas valstis un reģioni ievieš sistēmas, lai pārvaldītu budžeta riskus un pārraudzītu/nodrošinātu darījumu pareizību. Šīs sistēmas ir noderīgi pārbaudīt, jo tādējādi ir iespējams apzināt uzlabojamas jomas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Katrai DFS kategorijai, arī ieņēmumu jomai, ir ieviestas daudzas atsevišķas sistēmas. Katru gadu mēs veidojam pārbaudāmo sistēmu izlasi, ziņojam par rezultātiem un izstrādājam ieteikumus uzlabojumiem. |
| --- | --- |

24.

Kā mēs formulējam atzinumus ticamības deklarācijā

| 25. | Mēs plānojam darbu tā, lai iegūtu pietiekamus, pienācīgus un ticamus revīzijas pierādījumus savam atzinumam par ES konsolidētajiem pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību. Šis darbs ir aprakstīts 4.–10. nodaļā. Mūsu atzinums ir iekļauts ticamības deklarācijā. Veiktais darbs ļauj sniegt informācijā balstītu atzinumu par to, vai kļūdas datu kopā pārsniedz būtiskuma slieksni vai atrodas zem tā. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Ja mēs konstatējam būtisku kļūdu līmeni un nosakām tā ietekmi uz revīzijas atzinumu, mums ir jānosaka, vai kļūdas ir visaptverošas (vai arī – vai revīzijas pierādījumu trūkums ir visaptverošs). Šajā vērtējumā mēs izmantojam 1705. ISSAI sniegtās norādes (kuras attiecina arī uz likumību un pareizību saskaņā ar mūsu mandātu). Ja kļūdas ir būtiskas un visaptverošas, mēs sniedzam negatīvu atzinumu. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kļūdu vai revīzijas pierādījumu trūkumu uzskata par visaptverošu, ja saskaņā ar revidenta spriedumu šī problēma neaprobežojas ar kādu atsevišķu finanšu pārskata elementu, kontu vai posteni (proti, problēma aptver visus pārbaudītos pārskatus vai darījumus) vai, ja tā aprobežojas ar kādu konkrētu finanšu pārskata elementu, kontu vai posteni, tā ir sastopama vai varētu būt sastopama ievērojamā finanšu pārskatu daļā vai attiecas uz tādu izklāstīto informāciju, kas ir nozīmīga lietotāja izpratnei par finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Mūsu labākā aplēse par kļūdu līmeni attiecībā uz kopējiem izdevumiem 2018. gadā ir 2,6 %. Mēs nevērtējam šo kļūdu līmeni kā visaptverošu, jo tas konstatēts izdevumos, kuriem piemēro sarežģītus noteikumus (galvenokārt atlīdzinājuma izdevumos). Dažādām DFS kategorijām aplēstais kļūdu līmenis ir atšķirīgs, kā izklāstīts 5.–7. un 10. nodaļā. |
| --- | --- |

28.

Aizdomas par krāpšanu

| 29. | Ja ir pamats aizdomām, ka notikusi krāpnieciska darbība, mēs par to ziņojam Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF). OLAF ir atbildīgs par turpmākas izmeklēšanas veikšanu. Palāta katru gadu ziņo OLAF par vairākiem gadījumiem. |
| --- | --- |

29.

4. DAĻA. Saikne starp revīzijas atzinumiem par pārskatu ticamību un darījumu pareizību

| 30. | Mēs sniedzam:






  a) | revīzijas atzinumu par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem par slēgto finanšu gadu; un |
| --- | --- | --- |

30.

a)

revīzijas atzinumu par Eiropas Savienības konsolidētajiem pārskatiem par slēgto finanšu gadu; un

| b) | revīzijas atzinumus par šiem pārskatiem pakārtoto ieņēmumu un izdevumu pareizību. |
| --- | --- |

b)

revīzijas atzinumus par šiem pārskatiem pakārtoto ieņēmumu un izdevumu pareizību.

| 31. | Palāta veic revīzijas darbu un sniedz atzinumus saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Attiecībā uz gadījumiem, kad revidenti sniedz revīzijas atzinumus par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu pareizību, minētajos standartos ir teikts, ka modificēts atzinums par darījumu pareizību pats par sevi nenoved pie modificēta atzinuma par pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/AuditMethodology.aspx

(2)  Sk. 4000. ISSAI 40. punktu.

(3)  Sk. pamatinformācijas apkopojumu “ERP modificētā pieeja kohēzijas jomas revīzijām, kas veiktas ticamības deklarācijas vajadzībām”, kurš atrodams mūsu tīmekļa vietnē (https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/DocItem.aspx?did=44 524).

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

---

2. NODAĻA

Budžeta un finanšu pārvaldība

SATURS

| Ievads | 2.1.–2.3. |
| --- | --- |

| Budžeta pārvaldība 2018. gadā | 2.4.–2.21. |
| --- | --- |

| Budžetā pieejamās saistības un maksājumi tika izlietoti gandrīz pilnībā | 2.4.–2.7. |
| --- | --- |

| DFS īstenošanu ietekmēja ESI fondu īstenošanas kavējumi | 2.8.–2.21. |
| --- | --- |

| Ievērojamas neizmantotā ikgadējā ESI fondu priekšfinansējuma summas nonāca atpakaļ ES budžetā galvenokārt kavējumu dēļ | 2.9.–2.11. |
| --- | --- |

| Nebija vajadzīga maksājumu vispārējās rezerves ievērojama summa | 2.12.–2.16. |
| --- | --- |

| Turpina pieaugt nenokārtotās budžeta saistības | 2.17.–2.18. |
| --- | --- |

| Pastāv risks, ka turpmāk budžetam trūks maksājumu apropriāciju | 2.19.–2.21. |
| --- | --- |

| Finanšu pārvaldības jautājumi saistībā ar 2018. gada budžetu un turpmāk | 2.22.–2.41. |
| --- | --- |

| ESI fondu apguve dalībvalstīs joprojām ir problēma | 2.22.–2.24. |
| --- | --- |

| Garantiju pieaugums palielina ES budžeta pakļautību riskam | 2.25.–2.32. |
| --- | --- |

| Eiropas Investīciju banka – neatņemama ES struktūras sastāvdaļa, bet tai piemēro atšķirīgu pārskatatbildības kārtību | 2.33.–2.41. |
| --- | --- |

| Secinājumi un ieteikumi | 2.42.–2.48. |
| --- | --- |

| Secinājumi | 2.42.–2.47. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 2.48. |
| --- | --- |

2.1. pielikums – EIB pilnvaras, ko tai piešķīrusi ES (galvenās kategorijas)

2.2. pielikums – ES finanšu instrumenti, kurus pārvalda EIB grupa

Ievads

| 2.1. | Šajā nodaļā ir aprakstīts mūsu darbs saistībā ar budžeta un finanšu pārvaldības jautājumu izskatīšanu. Ir norādīts uz riska faktoriem un problēmām, ar ko ES budžets varētu saskarties turpmākajos gados, par pamatu izmantojot mūsu kārtējo darbu un viedokļus, kas pausti Palātas īpašajos ziņojumos, ātrajos stāvokļa apskatos, informatīvajos apskatos un atzinumos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisija 2018. gada maijā iesniedza budžeta lēmējiestādēm – Eiropas Parlamentam un Padomei – priekšlikumu attiecībā uz jauno daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam (1). Pašlaik notiek sarunu process, kura rezultātā līdz 2019. gada beigām vajadzētu panākt vienošanos. Mūsu viedokļus par šo tēmu esam pauduši informatīvajā apskatā (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES neietekmē 2018. gada budžeta pārskatus. Reizēm analīzes gaitā izsakām prognozes par ES turpmākajiem budžetiem. Tādos gadījumos esam pieņēmuši, ka AK izstāšanās līguma projektu (3) apstiprinās un ieviesīs. |
| --- | --- |

2.3.

Budžeta pārvaldība 2018. gadā

Budžetā pieejamās saistības un maksājumi tika izlietoti gandrīz pilnībā

| 2.4. | Katru gadu budžeta lēmējiestādes nosaka limitu jaunām ES finanšu saistībām (saistību apropriācijas) un maksājumiem, ko var veikt no ES budžeta (maksājumu apropriācijas). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Saistību apropriācijas 2018. gadā tika izlietotas gandrīz pilnībā. No 160,7 miljardiem EUR, kas pieejami 2018. gada ES budžetā, 159,9 miljardi EUR tika izlietoti (99,5 %) (sk.
  2.1. izcēlumu
  ). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES izlietoja arī gandrīz visas pieejamās maksājumu apropriācijas, kas bija iekļautas galīgajā budžetā (4). No pieejamajiem 144,8 miljardiem EUR tika veikti maksājumi par 142,7 miljardiem EUR (98,6 %) (5) (sk.
  2.1. izcēlumu
  ). Iepriekšējos divus gadus maksājumi bija bijuši zemāki, nekā sākotnēji budžetā plānots. 2018. gadā dalībvalstis iekļāva daudz lielākas summas maksājumu deklarācijās, ko iesniedz saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) (6). Šie fondi veido apmēram 43 % no 2014.–2020. gada DFS (7). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sākotnējais budžets no galīgā budžeta daudz neatšķīrās. Atbilstoši sešiem budžeta grozījumiem, ko pieņēma 2018. gadā, saistību apropriācijas tika palielinātas tikai par 583 miljoniem EUR (8) un maksājumu apropriācijas – par 87 miljoniem EUR.






  2.1. izcēlums


  2018. gada budžeta izpilde
















  Piezīme: | DFS maksimālais apjoms ir lielākā ikgadējā summa, ko var izlietot saskaņā ar kārtējo DFS regulu. Tomēr saistību apropriācijas un to izlietojums drīkst pārsniegt maksimālo apjomu par vērtību, kas atbilst īpašajiem instrumentiem (sk. DFS regulas 3. panta 2. punktu). |
| --- | --- | --- |

2.7.

2.1. izcēlums

2018. gada budžeta izpilde

Image 12

Piezīme:

DFS maksimālais apjoms ir lielākā ikgadējā summa, ko var izlietot saskaņā ar kārtējo DFS regulu. Tomēr saistību apropriācijas un to izlietojums drīkst pārsniegt maksimālo apjomu par vērtību, kas atbilst īpašajiem instrumentiem (sk. DFS regulas 3. panta 2. punktu).

| Avots: | Eiropas Savienības 2018. finanšu gada konsolidētie pārskati, Budžeta izpildes ziņojumi un skaidrojumi, 4.1.–4.3. skaidrojums un 2018. gada tehniskā korekcija. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Savienības 2018. finanšu gada konsolidētie pārskati, Budžeta izpildes ziņojumi un skaidrojumi, 4.1.–4.3. skaidrojums un 2018. gada tehniskā korekcija.

DFS īstenošanu ietekmēja ESI fondu īstenošanas kavējumi

| 2.8. | ESI fondi ietekmē DFS plānošanu un īstenošanu divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, ESI fondi veido ievērojamu DFS daļu. Otrkārt, šos fondus īsteno, izmantojot daudzgadu saistības, un maksājumu pieprasījumus var iesniegt jebkurā no turpmākajiem gadiem. ESI fondu īstenošanas aizkavēšanās, par ko jau iepriekš ir ziņojusi Komisija un ko mēs esam apstiprinājuši (9), joprojām ietekmē DFS noslēguma gadus. Mēs atzīmējam, ka Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) izpildes līmenis bija ievērojami augstāks nekā citu ESI fondu izpildes līmenis. Ir atlikti maksājumu pieprasījumi par ievērojamām summām, un tos iesniegs turpmākajos gados. Šāds stāvoklis ir ietekmējis priekšfinansējuma izmantošanu un nenokārtoto budžeta saistību dinamiku un turpmāk ietekmēs vajadzību pēc maksājumu apropriācijām nākamās DFS sākumā, kā aprakstīts turpmāk. |
| --- | --- |

2.8.

Ievērojamas neizmantotā ikgadējā ESI fondu priekšfinansējuma summas nonāca atpakaļ ES budžetā galvenokārt kavējumu dēļ

| 2.9. | Katru gadu dalībvalstis no ES budžeta saņem ikgadēju priekšfinansējumu ESI fondu darbībām (izņemot ELFLA) (10). Ja kāda dalībvalsts iesniedz maksājumu deklarācijas par summu, kas mazāka nekā saņemtais priekšfinansējums, neizmantotais priekšfinansējums nākamajā gadā tiek atskaitīts atpakaļ ES budžetā. Šis process ir daļa no ikgadējās ESI fondu pārskatu pārbaudīšanas un pieņemšanas procedūras, ko ieviesa līdz ar pašreizējo DFS un pirmo reizi piemēroja 2017. gadā. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Neizlietotās priekšfinansējuma summas ieskaita atpakaļ budžetā kā piešķirtos ieņēmumus, ko var izmantot tikai attiecīgajām ESI fondu budžeta pozīcijām. Šīs summas kļūst par saistību un maksājumu apropriācijām papildus gada budžetā paredzētajām apropriācijām. Saistību apropriācijas izmanto nekavējoties. Lai maksājumu apropriācijas netiktu anulētas, tās ir jāizmanto maksājumiem dalībvalstīm vai nu konkrētajā gadā, vai nākamajā gadā. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Dalībvalstu saņemtais ikgadējais priekšfinansējums bija 6,8 miljardi EUR 2016. gadā un 9,0 miljardi EUR 2017. gadā. Galvenokārt īstenošanas kavēšanās dēļ dalībvalstis atmaksāja daudz neizmantotā ikgadējā priekšfinansējuma, proti, 6,6 miljardus EUR 2017. gadā un 8,1 miljardu EUR 2018. gadā. Tā rezultātā abos minētajos gados krietni pieauga piešķirtie ieņēmumi. Budžetā atmaksāto summu radītās maksājumu apropriācijas tika izmantotas, lai veiktu maksājumus par dalībvalstu iesniegtajām deklarācijām papildus gada apstiprinātajam budžetam, un šīs summas veidoja 5,4 miljardus EUR 2017. gadā un 6,9 miljardus EUR 2018. gadā (sk.
  2.2. izcēlumu
  ). Ja šīs maksājumu apropriācijas nebūtu pieejamas atkārtotai izmantošanai, varbūt 2018. gadā būtu nācies izmantot maksājumu vispārējo rezervi (GMP).






  2.2. izcēlums


  No piešķirtajiem ieņēmumiem izmaksātās summas
















  Avots: | ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas 2014.–2018. gada ziņojumiem par budžeta un finanšu pārvaldību. |
| --- | --- | --- |

2.11.

2.2. izcēlums

No piešķirtajiem ieņēmumiem izmaksātās summas

Image 13

Avots:

ERP, pamatojoties uz Eiropas Komisijas 2014.–2018. gada ziņojumiem par budžeta un finanšu pārvaldību.

Nebija vajadzīga maksājumu vispārējās rezerves ievērojama summa

| 2.12. | Maksājumu vispārējā rezerve (GMP) ir pašreizējā DFS ieviests mehānisms maksājumu apropriāciju elastības nodrošināšanai. Šā mehānisma mērķis ir novērst situāciju, kad pietrūkst maksājumu apropriāciju, kā tas notika iepriekšējās DFS pēdējos gados (11). GMP ļauj katra gada neizlietotās apropriācijas pārnest izlietošanai nākamajos gados (nepārsniedzot DFS maksimālo apjomu). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Pieejamā GMP summa, kas pārnesta no iepriekšējiem gadiem uz 2018.–2020. gadu, ir 33,7 miljardi EUR (2018. gadā – 5,3 miljardi EUR, 2019. gadā – 12,9 miljardi EUR un 2020. gadā – 15,5 miljardi EUR) (sk.
  2.3. izcēlumu
  ). Saskaņā ar DFS maksimālais apjoms, kādā drīkst izmantot GMP 2018.–2020. gadā, ir 36,5 miljardi EUR (2018. gadā – 8 miljardi EUR, 2019. gadā – 12,9 miljardi EUR un 2020. gadā – 15,5 miljardi EUR).






  2.3. izcēlums


  Pieejamā GMP un maksimālais apjoms
















  Piezīme: | katra gada GMP piešķiršana ir balstīta uz Komisijas paredzēto maksājumu vajadzību profilu. |
| --- | --- | --- |

2.13.

2.3. izcēlums

Pieejamā GMP un maksimālais apjoms

Image 14

Piezīme:

katra gada GMP piešķiršana ir balstīta uz Komisijas paredzēto maksājumu vajadzību profilu.

| Avots: | ERP, pamatojoties uz DFS tehniskajām korekcijām, budžeta izpildes ziņojumiem un ES konsolidēto pārskatu skaidrojumiem. |
| --- | --- |

Avots:

ERP, pamatojoties uz DFS tehniskajām korekcijām, budžeta izpildes ziņojumiem un ES konsolidēto pārskatu skaidrojumiem.

| 2.14. | 2018. gadā papildu maksājumi nebija vajadzīgi, tātad nebija arī vajadzīgi 5,3 miljardi EUR pieejamās iepriekšējo gadu GMP. Tomēr šo summu nevarēja pārnest uz nākamo gadu, jo bija sasniegts 2019. gada un 2020. gada GMP maksimālais apjoms. Šā paša iemesla dēļ uz 2019. un 2020. gadu nevarēja pārnest papildu summu 11,2 miljardu EUR apmērā, ko veidoja 2018. gadā neizlietotās maksājumu apropriācijas (12). |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Atbilstoši 2019. gada sākotnējam budžetam maksājumu vajadzību segšanai nebūs vajadzīgi arī šim gadam pieejamie GMP līdzekļi 12,9 miljardu EUR apmērā (13). Turklāt saskaņā ar 2020. gada budžeta projektu (14) 2020. gadā var nebūt vajadzīga visa 15,5 miljardu EUR pieejamā GMP summa. Tātad 2018.–2020. gadā, iespējams, nebūs vajadzīgi kopā 33,7 miljardi EUR no pieejamās GMP. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Ja vien 2019. un 2020. gadā nepieaug maksājumu vajadzības, pieejamie GMP līdzekļi 33,7 miljardu EUR apmērā līdz 2020. gadam paliks neizlietoti. Ja pieskaita 11,2 miljardus EUR neizlietoto 2018. gada maksājumu apropriāciju, ko nevar pārnest uz nākamajiem gadiem (sk. 2.14. punktu), iegūstam kopā 44,9 miljardus EUR maksājumu apropriāciju, kas varētu palikt neizlietotas līdz 2020. gadam. GMP piedāvātā elastība beigsies līdz ar pašreizējo DFS 2020. gadā, un ar to nebūs iespējams risināt nākamās DFS elastības vajadzības (sk. 2.19.–2.21. punktu). |
| --- | --- |

2.16.

Turpina pieaugt nenokārtotās budžeta saistības

| 2.17. | Nenokārtotās saistības ir turpinājušas pieaugt, un 2018. gada beigās tās sasniedza 281,2 miljardus EUR (2017. gadā – 267,3 miljardi EUR). Šīs saistības pēdējo septiņu gadu laikā kopš 2011. gada ir pieaugušas par 36 % (73,7 miljardi EUR) salīdzinājumā ar attiecīgo iepriekšējās DFS gadu (sk.
  2.4. izcēlumu
  ). Pamatojoties uz Komisijas ilgtermiņa prognozi (15), laikā līdz 2023. gadam nenokārtotās saistības sasniegs 313,8 miljardus EUR, kas apmēram saskan ar arī ar mūsu prognozi.






  2.4. izcēlums


  Nenokārtotās saistības, saistības un maksājumi, ietverot prognozi līdz 2023. gadam
















  Avots: | attiecībā uz 2007.–2018. gadu – ES konsolidētie gada pārskati; attiecībā uz prognozi – ERP, pamatojoties uz 2019. gada budžetu un Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ES budžetā ilgtermiņa prognoze (2019.–2023.)”, COM(2018) 687 final. |
| --- | --- | --- |

2.17.

2.4. izcēlums

Nenokārtotās saistības, saistības un maksājumi, ietverot prognozi līdz 2023. gadam

Image 15

Avots:

attiecībā uz 2007.–2018. gadu – ES konsolidētie gada pārskati; attiecībā uz prognozi – ERP, pamatojoties uz 2019. gada budžetu un Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ES budžetā ilgtermiņa prognoze (2019.–2023.)”, COM(2018) 687 final.

| 2.18. | Nenokārtotās budžeta saistības esam plašāk analizējuši Palātas ātrajā stāvokļa apskatā “ES budžeta neizpildītās saistības tuvplānā” (16); tas aptver periodu līdz 2017. gada beigām. Secinājām, ka šo saistību pieaugumam ir trīs iemesli: ikgadējā starpība starp saistībām un maksājumiem, ESI fondu lēna īstenošana un ES budžeta apjoma pieaugums. |
| --- | --- |

2.18.

Pastāv risks, ka turpmāk budžetam trūks maksājumu apropriāciju

| 2.19. | Pastāv risks, ka nebūs pieejams pietiekami daudz maksājumu apropriāciju, lai segtu visas vajadzīgās summas jaunās DFS pirmajos gados. Komisija ilgtermiņa prognozē (17) paredzēja, ka 2019. un 2020. gada maksājumu apropriācijas it nemaz nesasniegs maksimālo apjomu (18). Tas varētu nozīmēt, ka maksājumu vajadzības, ko sākotnēji bija plānots segt 2019. un 2020. gadā, tiks pārnestas uz jaunās DFS pirmajiem gadiem. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | 2021.–2023. gadā iesniegto maksājumu deklarāciju vērtība lielā mērā būs atkarīga no tā, kā dalībvalstis īstenos ESI fondu darbības programmas. Pamatojoties uz mūsu veikto izskatīšanas darbu, 2021.–2027. gada DFS sākumā pieejamās maksājumu apropriācijas, iespējams, nebūs pietiekamas, lai segtu visas attiecīgā perioda pirmo gadu maksājumu vajadzības. Tas varētu būt īpaši sakāms par jaunās DFS pirmo gadu – 2021. gadu. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Atbilstoši Komisijas ilgtermiņa prognozei maksājumu apropriāciju aplēse 2021. gadam, sasaistot ar saistību apmēru līdz 2021. gadam 1.b apakškategorijā un 2. kategorijā (19), kas lielākoties attiecas uz ESI fondiem, ir 63,7 miljardi EUR. Īstenojot 2007.–2013. gada DFS, apmēram 40 % Kohēzijas fonda saistību, kas nebija nokārtotas 2013. gada beigās (attiecīgās DFS pēdējais gads), izmaksāja 2014. gadā (pašreizējās DFS pirmais gads). Pieņemot, ka pašreizējās DFS ESI fondu saistības, kas nebūs nokārtotas 2020. gada beigās, tādā pašā apmērā (40 %) būs jāizmaksā 2021. gadā, ar projicētajām maksājumu apropriācijām – 63,7 miljardi EUR – varētu nepietikt. ESI fondu nenokārtotās saistības līdz 2018. gada beigām bija sasniegušas 200,9 miljardus EUR un līdz 2020. gada beigām pieaugs vēl vairāk; 40 % no 2018. gada nenokārtotajām ESI fondu saistībām jau ir gandrīz 80 miljardi EUR (ievērojami vairāk nekā projicētās maksājumu apropriācijas, kas ir 63,7 miljardi EUR), tātad 40 % no nenokārtotajām 2020. gada saistībām, visticamāk, veidos vēl lielāku summu. Nepietiekamu maksājumu apropriāciju risks vēl palielinās, ja ņem vērā, ka ESI fondu īstenošana ir aizkavējusies vēl vairāk nekā iepriekšējās DFS laikā un ka var tikt iesniegts vairāk maksājumu deklarāciju nekā 2014. gadā. |
| --- | --- |

2.21.

Finanšu pārvaldības jautājumi saistībā ar 2018. gada budžetu un turpmāk

ESI fondu apguve dalībvalstīs joprojām ir problēma

| 2.22. | ESI fondu apguve pašreizējās DFS piektajā gadā paātrinājās. Tomēr līdz gada beigām dalībvalstīm bija izmaksāti vidēji tikai 27,3 % no kopējiem DFS piešķīrumiem. Salīdzinājumam, līdz 2011. gada beigām (iepriekšējās DFS attiecīgais gads) bija izmaksāti vidēji 33,4 %. 2018. gada laikā tika izmaksāti 10,9 % no kopējiem piešķīrumiem, kas ir līdzīgi kā iepriekšējās DFS laikā 2011. gadā (11,3 %). Tā kā pašreizējās DFS pirmajos gados īstenošana ir bijusi lēnāka, nekā plānots (20), kopējais īstenošanas rādītājs ievērojami atpaliek no iepriekšējās DFS rādītāja. Papildus riskam, ka nepietiks maksājumu apropriāciju nākamās DFS sākumā, DFS periodi diezgan daudz pārklāsies, un tas varētu radīt dalībvalstu pārvaldes iestādēm lielu darba slodzi un 2021.–2027. gada DFS pirmajos gados varētu izraisīt līdzīgu kavēšanos kā pašreizējās DFS laikā. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | 2.5. izcēlumā
  dotajā grafikā ir parādīts, cik daudz no kopējiem ESI fondu piešķīrumiem pašreizējai DFS bija izmaksāti līdz 2018. gada beigām un cik – līdz 2011. gada beigām (iepriekšējās DFS attiecīgais gads). Grafikā var redzēt, ka tikai Bulgārijā, Luksemburgā, Austrijā, Rumānijā un Somijā pašreizējā DFS ir labāks apguves rādītājs nekā iepriekšējā DFS.






  2.5. izcēlums


  Dalībvalstu ESI fondu apguves rādītāji 2018. gada beigās un 2011. gada beigās
















  Avots: | ERP, pamatojoties uz Komisijas sniegto informāciju. |
| --- | --- | --- |

2.23.

2.5. izcēlums

Dalībvalstu ESI fondu apguves rādītāji 2018. gada beigās un 2011. gada beigās

Image 16

Avots:

ERP, pamatojoties uz Komisijas sniegto informāciju.

| 2.24. | ESI fondu zemie apguves rādītāji ir izraisījuši ESI fondu nenokārtoto saistību pieaugumu.
  2.6. izcēlumā
  ir parādītas katras dalībvalsts nenokārtotās saistības gan EUR, gan procentos no valsts 2018. gada vispārējās valdības izdevumiem.






  2.6. izcēlums


  ESI fondu nenokārtotās saistības katrā dalībvalstī
















  Avots: | ERP, pamatojoties uz Komisijas sniegto informāciju. Eurostat dati par vispārējās valdības izdevumiem par 2018. gadu. |
| --- | --- | --- |

2.24.

2.6. izcēlums

ESI fondu nenokārtotās saistības katrā dalībvalstī

Image 17

Avots:

ERP, pamatojoties uz Komisijas sniegto informāciju. Eurostat dati par vispārējās valdības izdevumiem par 2018. gadu.

Garantiju pieaugums palielina ES budžeta pakļautību riskam

| 2.25. | Kā parādīts
  2.7. izcēlumā
  , pēdējos gados ir pieaugušas garantijas, galvenokārt tāpēc, ka klāt ir nākušas Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) un Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) garantijas. Šo garantiju mērķis bija piesaistīt ārēju finansējumu, lai tādējādi vairotu ES budžeta potenciālo ietekmi. Vēl citas no ES budžeta atbalstītas garantijas ir Eiropas Investīciju bankai dotās ārējo aizdevumu mandāta garantijas (21) un ES garantijas, kas nodrošina aizņēmumu un aizdevumu darbības, kuras galvenokārt ir aizdevumi dalībvalstīm (22) un ir pastāvējušas jau daudzus gadus un saglabājas samērā stabilā līmenī. Tomēr šī izaugsme ES budžetu ir pakļāvusi iespējamiem riska faktoriem, kas nepārtraukti jāuzrauga, lai tie nekļūtu pārmērīgi (23).






  2.7. izcēlums


  Maksimāli iespējamais un faktiskais ES budžeta risks saistībā ar garantijām
















  Avots: | ERP, pamatojoties uz Eiropas Savienības 2015.–2018. gada konsolidētajiem pārskatiem. |
| --- | --- | --- |

2.25.

2.7. izcēlums

Maksimāli iespējamais un faktiskais ES budžeta risks saistībā ar garantijām

Image 18

Avots:

ERP, pamatojoties uz Eiropas Savienības 2015.–2018. gada konsolidētajiem pārskatiem.

| 2.26. | Maksimālie lielumi norāda uz maksimāli iespējamo ES budžeta risku. Tā kā ir izvērsta Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) garantija (24) un ir ieviesta Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) garantija, maksimālie lielumi 2018. gadā pieauga, sasniedzot 125,5 miljardus EUR 2018. gada beigās. Faktiskais budžeta risks pakāpeniski pieaugs, veicot izmaksājumus (25). Kopā faktiskais risks 2018. gada beigās bija 92,8 miljardi EUR. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Dažas no šīm garantijām tiek atbalstītas ar garantiju fondiem, kas nodrošina likviditātes rezerves potenciālu zaudējumu gadījumā. Visu trīs garantiju fondu turētie aktīvi 2018. gada beigās kopā sasniedza 8,3 miljardus EUR (5,5 miljardi EUR – ESIF Garantiju fonds, 2,5 miljardi EUR – Garantiju fonds ārējai darbībai un 0,3 miljardi EUR – EFIA Garantiju fonds). Maksājumus no šiem garantiju fondiem veic, kad garantijas tiek pieprasītas. 2018. gada beigās garantijas nebija pieprasītas ievērojamā apmērā. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Nākotnes notikumi varētu izraisīt garantiju pieprasījumus, un tad būs jāveic tūlītēji maksājumi. Komisijas novērtējums par šādu notikumu iestāšanās iespējamību ir balstīts uz vēsturiskajiem pierādījumiem, atskaites punktiem, pašreizējiem apstākļiem un profesionālajām zināšanām. Riska novērtējuma piemērs ir iekļauts Komisijas atkārtotajā novērtējumā par ESIF garantiju; šis novērtējums ir daļa no Komisijas priekšlikuma attiecībā uz ESIF pagarināšanu (26). Komisija arī katru gadu sagatavo ziņojumu par garantijām, ko sedz no budžeta, un šajā ziņojumā analizē minētos riska faktorus (27). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Ir ieviesti vairāki mehānismi, kas varētu nodrošināt tūlītēju atbalstu gadījumos, kad garantijas tiek pieprasītas, piemēram, ir izveidoti garantiju fondi (28). Šie fondi sedz zaudējumus saistībā ar ES garantijām un ir izveidoti, izmantojot ES budžeta līdzekļus DFS maksimālā pieejamā apjoma ietvaros. Parastos apstākļos ar šiem garantiju fondiem un ar maksājumu apropriācijām ir iespējams segt maksājumu vajadzības līdz DFS maksimālajam apjomam. Turklāt ir noteikts arī pašu resursu maksimālais apjoms, kas pārsniedz DFS maksimālo apjomu (sk.
  2.8. izcēlumu
  ) un ko ir paredzēts izmantot kā drošības rezervi ārkārtas gadījumos, piemēram, ja ir nopietna ekonomikas lejupslīde. No dalībvalstīm iekasētā pašu resursu summa konkrētā gadā nedrīkst pārsniegt 1,20 % no visu dalībvalstu NKI summas. Pieejamā summa, kas ir starpība starp DFS maksimālo apjomu un pašu resursu maksimālo apjomu un kas ir paredzēta katra gada maksājumu apropriāciju segšanai, ir mainīga, un to katru gadu pārrēķina, pieņemto lēmumu par DFS tehnisko korekciju, neatkarīgi no citu ieņēmumu summām. 2018. gadam šī summa bija 33,9 miljardi EUR jeb 0,22 % no visu dalībvalstu NKI summas.






  2.8. izcēlums


  DFS un pašu resursu maksimālie apjomi















  (*) | Neskarot nekādus citus iespējami saņemtus ieņēmumus. |
| --- | --- | --- |

2.29.

2.8. izcēlums

DFS un pašu resursu maksimālie apjomi

Image 19

(*)

Neskarot nekādus citus iespējami saņemtus ieņēmumus.

| Avots: | ERP, pamatojoties uz 2018. gada tehnisko korekciju. |
| --- | --- |

Avots:

ERP, pamatojoties uz 2018. gada tehnisko korekciju.

| 2.30. | Ja Apvienotā Karaliste izstāsies no ES, dalībvalstu NKI summa samazināsies, un Eiropas Attīstības fonda (EAF) iekļaušana ES budžetā palielinās DFS maksimālo apjomu. Šo izmaiņu dēļ Komisija ir ierosinājusi nākamajā DFS palielināt pašu resursu maksimālo apjomu par 0,09 % (29) līdz 1,29 % no visu dalībvalstu NKI summas. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Turklāt līdz ar 2021.–2027. gada DFS Komisija apvienos garantiju fondus kopējā uzkrājumu fondā, pamatojoties uz efektīvo uzkrājumu likmi (30), lai veicinātu sniegto garantiju labāku pārvaldīšanu (31). |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Līdz ar jauno Finanšu regulu ir atzīts, ka aizvien pieaug garantiju, finansiālās palīdzības un finanšu instrumentu nozīme. Jaunajā regulā visi attiecīgie noteikumi ir konsolidēti atsevišķā sadaļā (X sadaļa, 208.–220. pants), kurā ir risināti ar šo jomu saistītie jautājumi. ERP atzinumā par Finanšu regulu mēs pozitīvi vērtējām šīs X sadaļas ieviešanu (32). |
| --- | --- |

2.32.

Eiropas Investīciju banka – neatņemama ES struktūras sastāvdaļa, bet tai piemēro atšķirīgu pārskatatbildības kārtību

| 2.33. | EIB grupas (33) mērķis ir piešķirt aizdevumus, garantijas un cita veida atbalstu kā bezpeļņas pakalpojumu un nolūkā kalpot ES interesēm. 2018. gada beigās kopējā vēl nenomaksāto aizdevumu summa, ko bija piešķīrusi EIB grupa, veidoja 536 miljardus EUR (2017. gadā – 548 miljardi EUR) (34). |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Daļu EIB grupas darbību nosaka dažādas ES piešķirtas pilnvaras (sk.
  2.1. pielikumu
  ). Pēdējos gados ES ir aizvien vairāk izmantojusi finanšu instrumentus un budžeta garantijas, kas sniegtas EIB grupai, lai segtu daļu no tās finansēšanas darbībām. Visievērojamāko palielinājumu veido ESIF kopš 2015. gada. Kopā līdz 2018. gada beigām EIB grupa bija parakstījusi līgumus attiecībā uz ESIF atbalstītām finanšu darbībām par 53,6 miljardiem EUR (2017. gadā – par 36,7 miljardiem EUR). Mēs 2019. gadā publicējām īpašo ziņojumu par ESIF darbībām, kurā norādījām, kādus pasākumus uzskatām par nepieciešamiem, lai ESIF darbība būtu pilnībā sekmīga (35). Turklāt arī agrāk esam ziņojuši par to, kā EIB grupa pārvalda citus ES līdzekļus (36). |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | 2.9. izcēlumā
  ir parādītas ES saistības un maksājumi EIB grupai katru gadu kopš 2007. gada, īpaši maksas par konsultāciju pakalpojumiem un ES līdzekļu pārvaldību un pārvedumi saistībā ar finanšu instrumentiem. Šīs summas ietver izdevumus no visām budžeta daļām, izņemot DFS 5. kategoriju “Administrācija”. Lielākā daļa izdevumu ir no DFS 1. kategorijas “Gudra un iekļaujoša izaugsme” un 4. kategorijas “Globālā Eiropa”. Laikā no 2007. līdz 2018. gadam kopā no ES budžeta EIB grupai tikai uzņemtas saistības par 14,7 miljardiem EUR, un kopā tika izmaksāti 12,3 miljardi EUR (37). Grafikā var redzēt, ka maksājumi EIB grupai seko stabilai ilgtermiņa tendencei ar variācijām katru gadu (38).






  2.9. izcēlums


  Ikgadējās saistības un maksājumi EIB grupai
















  Avots: | ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem. |
| --- | --- | --- |

2.35.

2.9. izcēlums

Ikgadējās saistības un maksājumi EIB grupai

Image 20

Avots:

ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.

| 2.36. | 2.10. izcēlumā
  ir parādītas saistības un maksājumi, kas nāk no ES budžeta kopš 2007. gada un ar ko veido gada uzkrājumus Garantiju fondam ārējai darbībai un ESIF Garantiju fondam (39). Tajā pašā laika periodā saistības, kas paredzētas divu garantiju fondu uzkrājumiem, bija 9,8 miljardi EUR, savukārt maksājumi – 7,1 miljards EUR, un lielākā daļa šo summu attiecas uz 2015.–2018. gada periodu.






  2.10. izcēlums


  Ikgadējās saistības un maksājumi diviem garantiju fondiem
















  Avots: | ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem. |
| --- | --- | --- |

2.36.

2.10. izcēlums

Ikgadējās saistības un maksājumi diviem garantiju fondiem

Image 21

Avots:

ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.

| 2.37. | Abos grafikos redzams, ka laika gaitā aizvien pieaug EIB grupas kā ES budžeta izpildes partnera nozīme. Lielāko pieaugumu ir veidojuši uzkrājumi ESIF Garantiju fondam. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | ES budžeta saikne ar EIB grupu ir sarežģīta un ievērojama, lai gan EIB grupa nav daļa no budžeta. ES budžeta atbalsts nāk no dažādām budžeta pozīcijām dažādos veidos, tostarp no tiešajām dotācijām, ES budžeta garantijām, ko sedz ar garantiju fondiem, un ES finansējuma, kurš piešķirts EIB grupai ar dalībvalstu iestāžu starpniecību dalītajā un netiešajā pārvaldībā. EIB grupa ES vajadzībām pārvalda arī lielu skaitu finanšu instrumentu, ar ko tiek atbalstīti dažādi ES politikas virzieni (sk.
  2.2. pielikumu
  ). EIB mūs ir informējusi, ka, sākot ar 2018. gadu, gandrīz 35 % tās ikgadējā aizdevumu apjoma veido darbības atbilstoši pilnvarām, no kurām lielu daļu veido ES pilnvaras. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | EIB grupa ļoti vēlīnā revīzijas posmā darīja mums zināmu tās pārvaldībā esošo no ES budžeta vai Eiropas Attīstības fondiem finansēto ES pilnvaru finansiālo apmēru, un tāpēc mēs nevarējām pamatīgi izanalizēt un pārbaudīt sniegto informāciju.
  2.11. izcēlumā
  mēs parādām galvenos elementus, kādi pastāv finansiālajās attiecībās starp ES budžetu un Eiropas Attīstības fondiem, no vienas puses, un EIB grupu, no otras puses. Grafikā ir atainota pārvaldība un finanšu plūsma starp dalībvalstīm, Komisiju un EIB grupu.






  2.11. izcēlums


  Finanšu pārvaldība un plūsma starp dalībvalstīm, Komisiju un EIB grupu
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

2.39.

2.11. izcēlums

Finanšu pārvaldība un plūsma starp dalībvalstīm, Komisiju un EIB grupu

Image 22

Avots:

ERP.

| 2.40. | Pamatojoties uz pagaidu un daļēju nolīgumu, ko Eiropas Parlaments ir noslēdzis ar Padomi 2019. gada aprīlī, ir paredzēts, ka EIB grupai būs liela loma ES politikas īstenošanā nākamajā DFS, kad ieviesīs programmu InvestEU, kurā izmantos ESIF gūto pieredzi (sk.
  2.12. izcēlumu
  ).






  2.12. izcēlums


  Programma InvestEU







  Programma InvestEU ietver fondu InvestEU, konsultāciju centru InvestEU un portālu InvestEU. Šīs programmas mērķis ir atbalstīt konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību, izmantojot investīcijas un inovāciju Eiropas Savienībā.
  Komisija ierosināja izveidot programmu InvestEU, kas balstās uz ESIF budžeta garantiju modeli. Ar programmu ir plānots piesaistīt papildu investīcijas 650 miljardu EUR apmērā, sniedzot garantiju no ES budžeta 38 miljardu EUR apmērā. Garantijas paredzētā uzkrājumu likme ir 40 %, tātad ES budžetā būs iezīmēti 15,2 miljardi EUR iespējamu garantijas pieprasījumu segšanai.
  Galvenais ES īstenošanas partneris būs EIB grupa.







  Avots: | Komisijas priekšlikums COM(2018) 439. |
| --- | --- | --- |

2.40.

2.12. izcēlums

Programma InvestEU

Programma InvestEU ietver fondu InvestEU, konsultāciju centru InvestEU un portālu InvestEU. Šīs programmas mērķis ir atbalstīt konkurētspēju, izaugsmi un nodarbinātību, izmantojot investīcijas un inovāciju Eiropas Savienībā.

Komisija ierosināja izveidot programmu InvestEU, kas balstās uz ESIF budžeta garantiju modeli. Ar programmu ir plānots piesaistīt papildu investīcijas 650 miljardu EUR apmērā, sniedzot garantiju no ES budžeta 38 miljardu EUR apmērā. Garantijas paredzētā uzkrājumu likme ir 40 %, tātad ES budžetā būs iezīmēti 15,2 miljardi EUR iespējamu garantijas pieprasījumu segšanai.

Galvenais ES īstenošanas partneris būs EIB grupa.

Avots:

Komisijas priekšlikums COM(2018) 439.

| 2.41. | EIB grupa nav ES iestāde, tomēr tā ir neatņemama ES struktūras sastāvdaļa un ir izveidota saskaņā ar ES līgumiem ES mērķu sasniegšanai. Taču, ņemot vērā EIB grupas īpašo statusu, tai piemēro pārvaldības un pārskatatbildības kārtību, kas atšķiras no pārējām struktūrām, kuras saņem līdzekļus no ES budžeta. Pašlaik tās EIB grupas darbības, ko nefinansē no ES budžeta, bet ar ko veicina tos pašus ES mērķus, neietilpst mūsu revīzijas pilnvarās. Tātad ERP nespēj sniegt pilnīgu ainu par EIB grupas darbībām. Informatīvajā apskatā par ES finansēm (2018. g. februāris) mēs ierosinājām Palātai piešķirt pilnvaras revidēt arī EIB ar ES budžetu nesaistītās darbības. Tas nenozīmē, ka EIB nevarētu saglabāt pašreizējo revīzijas kārtību attiecībā uz pārskatu ticamību; pārskatus pārbauda privāti revīzijas uzņēmumi. Eiropas Parlaments ir izteicis atbalstu mūsu priekšlikumam Rezolūcijā par gada ziņojumu par EIB 2017. gada finansiālo darbību kontroli (40). |
| --- | --- |

2.41.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

| 2.42. | Pamatojoties uz mūsu apsvērumiem, turpmāk ir sniegts kopsavilkums par galvenajiem jautājumiem, kas saistīti ar ES budžeta un finanšu pārvaldību 2018. gadā. Daži no tiem var radīt risku turpmākajiem ES budžetiem, īpaši nākamās DFS pirmajos gados. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Galīgajā budžetā pieejamās saistību un maksājumu apropriācijas tika gandrīz pilnībā izlietotas (sk. 2.4.–2.7. punktu). |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | ESI fondu īstenošanas aizkavēšanās ir dažādos veidos ietekmējusi DFS īstenošanu un varētu ietekmēt arī nākamo DFS.






  — | Ievērojamas ikgadējās priekšfinansējuma summas tika atmaksātas atpakaļ ES budžetā (sk. 2.8.–2.11. punktu). |
| --- | --- | --- |

2.44.

—

Ievērojamas ikgadējās priekšfinansējuma summas tika atmaksātas atpakaļ ES budžetā (sk. 2.8.–2.11. punktu).

| — | Liela GMP summa nebija vajadzīga, bet to nevar pārnest uz nākamo DFS (sk. 2.12.–2.16. punktu). |
| --- | --- |

—

Liela GMP summa nebija vajadzīga, bet to nevar pārnest uz nākamo DFS (sk. 2.12.–2.16. punktu).

| — | Nenokārtoto saistību augstā līmeņa galvenais iemesls ir ESI fondu lēnā īstenošana, bet arī ikgadējā starpība starp saistībām un maksājumiem un ES budžeta apjoma pieaugums. Nenokārtotās saistības 2018. gadā turpināja pieaugt (sk. 2.17. un 2.18. punktu). |
| --- | --- |

—

Nenokārtoto saistību augstā līmeņa galvenais iemesls ir ESI fondu lēnā īstenošana, bet arī ikgadējā starpība starp saistībām un maksājumiem un ES budžeta apjoma pieaugums. Nenokārtotās saistības 2018. gadā turpināja pieaugt (sk. 2.17. un 2.18. punktu).

| — | Jaunās DFS pirmajos gados varētu pietrūkt maksājumu apropriāciju (sk. 2.19.–2.21. punktu). |
| --- | --- |

—

Jaunās DFS pirmajos gados varētu pietrūkt maksājumu apropriāciju (sk. 2.19.–2.21. punktu).

| 2.45. | Kopumā ESI fondu apguve dalībvalstīs bija lēnāka nekā iepriekšējās DFS attiecīgajā gadā (sk. 2.22.–2.24. punktu). |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Pēdējos gados ir pieaugušas garantijas, ko atbalsta ar ES budžetu. Tas ES budžetu pakļauj lielākam riskam. Komisijas paredzēto zaudējumu līmeni sedz ar garantiju fondiem, ko jaunajā DFS apvienos kopējā uzkrājumu fondā (sk. 2.25.–2.32. punktu). |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | EIB grupa ir neatņemama ES struktūras sastāvdaļa. Pēdējos gados ES ir aizvien vairāk izmantojusi finanšu instrumentus un budžeta garantijas, kas sniegtas EIB grupai. Paredzams, ka tai būs svarīga loma ES politikas īstenošanā nākamajā DFS. EIB grupai ir sarežģīta saistība ar ES budžetu un citādāka pārskatatbildības kārtība nekā ES iestādēm. Pašlaik tās EIB grupas darbības, ko nefinansē no ES budžeta, bet ar ko veicina tos pašus ES mērķus, neietilpst mūsu revīzijas pilnvarās. Tātad ERP nespēj sniegt pilnīgu ainu par EIB grupas darbību saistību ar ES budžetu. Tāpēc mēs uzturam spēkā mūsu priekšlikumu piešķirt Palātai pilnvaras revidēt arī EIB ar ES budžetu nesaistītās darbības (sk. 2.33.–2.41. punktu). |
| --- | --- |

2.47.

Ieteikumi

| 2.48. | Mēs esam formulējuši Komisijai turpmāk uzskaitītos ieteikumus. |
| --- | --- |

2.48.

2.1. ieteikums

Komisijai jāveic pasākumi, lai mazinātu pārmērīgu slodzi uz maksājumu apropriāciju līmeni 2021.–2027. gada DFS pirmajos gados. Pasākumi cita starpā varētu būt šādi:

| a) | sagatavot precīzākas prognozes par maksājumu vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

sagatavot precīzākas prognozes par maksājumu vajadzībām;

| b) | aicināt Eiropas Parlamentu un Padomi:






  i) | nākamajai DFS paredzēt pastāvīgu līdzsvaru starp budžetā iekļautajām saistībām un maksājumu apropriācijām. To varētu panākt, palielinot maksājumu apropriācijas, mainot apropriāciju atcelšanas noteikumus un/vai samazinot saistību apropriācijas; |
| --- | --- | --- |

b)

aicināt Eiropas Parlamentu un Padomi:

i)

nākamajai DFS paredzēt pastāvīgu līdzsvaru starp budžetā iekļautajām saistībām un maksājumu apropriācijām. To varētu panākt, palielinot maksājumu apropriācijas, mainot apropriāciju atcelšanas noteikumus un/vai samazinot saistību apropriācijas;

| ii) | paredzot minēto līdzsvaru, ņemt vērā to, ka 2021. un 2022. gadā varētu iesniegt daudz maksājumu deklarāciju, kā arī faktu, ka neizlietotās maksājumu apropriācijas nevar pārnest uz nākamo DFS; |
| --- | --- |

ii)

paredzot minēto līdzsvaru, ņemt vērā to, ka 2021. un 2022. gadā varētu iesniegt daudz maksājumu deklarāciju, kā arī faktu, ka neizlietotās maksājumu apropriācijas nevar pārnest uz nākamo DFS;

| c) | veicināt savlaicīgu tiesiskā regulējuma pieņemšanu un gādāt par dalībvalstu programmu agrīnu plānošanu. |
| --- | --- |

c)

veicināt savlaicīgu tiesiskā regulējuma pieņemšanu un gādāt par dalībvalstu programmu agrīnu plānošanu.

Termiņš: līdz laikam, kad sāksies periods pēc 2020. gada.

2.2. ieteikums

Tiklīdz būs ieviests kopējais uzkrājumu fonds, Komisijai jānodrošina, lai tiktu efektīvi pārvaldīta un nepārtraukti uzraudzīta ES budžeta pakļautība riskam attiecīgo garantiju dēļ. Šajā kontekstā Komisijai jāaprēķina efektīvā uzkrājumu likme pēc pārdomātas metodoloģijas, kas balstīta uz atzītu labu praksi.

Termiņš: līdz laikam, kad sāksies periods pēc 2020. gada.

2.3. ieteikums

Ik gadu uzrādīt budžeta lēmējiestādēm kopējo summu un to līdzekļu sadalījumu, kuri pārskaitīti no ES budžeta EIB grupas pārvaldītajiem finanšu instrumentiem.

Tādā veidā budžeta lēmējiestāžu rīcībā būtu attiecīgā informācija, kas vajadzīga, lai budžeta lēmējiestādes varētu veikt savu darbu saistībā ar EIB grupas un tās darbību uzraudzību, un tajā pašā laikā palielinātos šo darbību pārredzamība.

Mērķtermiņš: līdz 2020. gada vidum.

---

(1)  Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, COM(2018) 322 final.

(2)  Informatīvais apskats “Komisijas priekšlikums daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam”, 2018. g. jūlijs.

(3)  Projekts līgumam par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV C 66 I, 19.2.2019., 1. lpp.).

(4)  Galīgais budžets ietver sākotnējo budžetu un budžeta lēmējiestāžu pieņemtos budžeta grozījumus.

(5)  Kopējie maksājumi 2018. gadā bija 156,7 miljardi EUR, ko veidoja maksājumi no 2018. gada galīgā budžeta (142,7 miljardi EUR), no iepriekšējā gada pārnestie maksājumi (1,9 miljardi EUR) un piešķirtie ieņēmumi (12,1 miljards EUR). Mēs neņemam vērā pārnesumus no iepriekšējā gada un piešķirtos ieņēmumus, jo tie neietilpst pieņemtajā budžetā un tiem piemēro atšķirīgus noteikumus. Sīkāku informāciju sk. Eiropas Komisijas ziņojumā par budžeta un finanšu pārvaldību 2018. finanšu gadā, A4.–A5. daļa.

(6)  ESI fondus veido iepriekšējās DFS kohēzijas fondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).

(7)  Pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem skaitļiem par ESI fondu programmu līdzekļu piešķiršanu dalībvalstīm (464,9 miljardi EUR) un 2014.–2020. gada DFS saistību apropriācijām (1 087,2 miljardi EUR), ņemot vērā 2018. gada tehnisko korekciju, COM(2017) 473.

(8)  Visapjomīgākais bija 3. budžeta grozījums, ar ko tika paredzēti 500 miljoni EUR Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā. Šī summa ir otrais maksājums no kopā 3 miljardiem EUR, kas paredzēti šim mehānismam 2018. un 2019. gadā saskaņā ar ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojumu.

(9)  Sk. ERP 2017. gada pārskata 2.5.–2.16. punktu un attiecīgās Komisijas atbildes.

(10)  Priekšfinansējumu ELFLA izmaksā tikai 2014.–2020. gada perioda pirmajos trīs gados (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 35. panta 1. punktu).

(11)  Sk. ERP 2012. gada pārskata 1.51.–1.53. punktu.

(12)  Tikai nelielu GMP rezervi, kas ir 219 miljoni EUR (183 miljoni EUR 2011. gada cenās) no 11,4 miljardiem EUR, kuri pieejami neizmantotajās maksājumu apropriācijās no 2018. gada, pārnesa uz 2020. gadu. Sk. COM(2019) 310, 7. lpp.

(13)  Maksājumu apropriāciju 2019. gada maksimālais apjoms ir 166,7 miljardi EUR, kas ietver arī GMP. Pat tad, ja atņem GMP līdzekļus, kas ir 12,9 miljardi EUR, maksimālais apjoms joprojām būs lielāks nekā 2019. gada nobalsotajā budžetā ietvertie 148,2 miljardi EUR maksājumu apropriāciju.

(14)  Sk. 2020. gada budžeta projektu: COM(2019) 400.

(15)  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Nākotnes ienākošās un izejošās naudas plūsmas ES budžetā ilgtermiņa prognoze (2019.–2023.)”, COM(2018) 687 final.

(16)  Publicēts 2019. gada aprīlī.

(17)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

(18)  To apstiprināja 2019. gada nobalsotais budžets, kurā maksājumu apropriācijas bija 148,2 miljardi EUR, tātad par 18,5 miljardiem EUR mazāk nekā maksimālais apjoms – 166,7 miljardi EUR.

(19)  1.b apakškategorija “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” – 48,5 miljardi EUR un 2. kategorija “Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi” – 15,2 miljardi EUR.

(20)  Sk. ERP 2017. gada pārskatu, 2.13.–2.19. punkts.

(21)  Šīs garantijas atbalsta ar Garantiju fondu ārējai darbībai, kas nodrošina likviditātes rezerves potenciālu zaudējumu gadījumā. Šim fondam jāveido 9 % no grantētajiem aizdevumiem, kas joprojām ir atvērti gada beigās. Maksājumus veic no garantiju fonda, kad garantijas tiek pieprasītas.

(22)  Sk. ERP 2017. gada pārskata 2.42.–2.45. punktu un Eiropas Savienības 2018. finanšu gada konsolidēto finanšu pārskatu 4.1.1.–4.1.3. skaidrojumu.

(23)  Ar ES budžetu tiek atbalstītas vairākas saistības: faktiskās saistības bilancē, budžeta saistības (tostarp, nenokārtotās saistības) un iespējamās saistības, kas galvenokārt ir garantijas.

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 13. decembra Regula (ES) 2017/2396, ar ko Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 groza attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī minētā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu (OV L 345, 27.12.2017., 34. lpp.).

(25)  Izmaksājumi ir galasaņēmējiem izmaksātās summas, kas segtas ar garantijām.

(26)  Komisijas dienestu darba dokuments “Novērtējums, kas pievienots Komisijas priekšlikumam COM(2016) 597 final”, SWD(2016) 297 final.

(27)  Jaunākais ziņojums ir “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par garantijām, ko sedz no vispārējā budžeta. Situācija 2017. gada 31. decembrī”, COM(2018) 609 final.

(28)  Sk. Eiropas Savienības 2018. finanšu gada konsolidēto finanšu pārskatu 2.4.1. skaidrojumu.

(29)  Priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, COM(2018) 325.

(30)  Tā ir likme, ko izmanto, lai noteiktu kopējā uzkrājumu fondā vajadzīgo naudas un naudas ekvivalentu summu, kas ir nepieciešama garantijas pieprasījumu izpildei.

(31)  Finanšu regula (Regula (ES, Euratom) 2018/1046), 213. pants.

(32)  Atzinums Nr. 1/2017 par priekšlikumu Finanšu regulas pārskatīšanai.

(33)  EIB grupā ietilpst Eiropas Investīciju banka (EIB), Eiropas Investīciju fonds (EIF) un ES Mikrofinansējuma platforma.

(34)  Finanšu ziņojums par EIB grupu, 2018. g., 44. lpp.

(35)  Īpašais ziņojums Nr. 3/2019 “Eiropas Stratēģisko investīciju fonds: jārīkojas, lai ESIF darbotos pilnīgi sekmīgi”.

(36)  Piemēram, sk. Īpašo ziņojumu Nr. 19/2016 “ES budžeta izpilde, izmantojot finanšu instrumentus, – gūtā pieredze 2007.–2013. gada plānošanas periodā” un Īpašo ziņojumu Nr. 1/2018 “Kopēja palīdzība projektu sagatavošanai Eiropas reģionos (JASPERS) – laiks to novirzīt mērķtiecīgāk”.

(37)  Šajās summās ietilpst saistības un maksājumi no ES budžeta un EAF.

(38)  Lielāks rādītājs 2008. gadā skaidrojams ar 10. EAF sākumu. 2008. gada lielās summas iemesls ir veids, kādā EAF veic saistību uzskaiti, proti, visas saistības visam plānošanas periodam tiek uzņemtas septiņu gadu perioda sākumā. ES budžetā saistību uzskaite notiek katru gadu.

(39)  ESIF Garantiju fondu pārvalda Komisija, bet Garantiju fondu ārējai darbībai – EIB.

(40)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 17. janvāra Rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par EIB 2017. gada finansiālo darbību kontroli, P8_TA-PROV (2019)0036, 72. punkts (2018/2151(INI)).

2.1. PIELIKUMS

EIB PILNVARAS, KO TAI PIEŠĶĪRUSI ES (GALVENĀS KATEGORIJAS)

EIB mūs ir informējusi, ka tā klasificē ES piešķirtās pilnvaras sešās galvenajās kategorijās, pamatojoties uz partneru līdzekļu struktūru, koncepciju un līdzekļu izmantošanu.

| Pilnvaru kategorijas | Piemēri |
| --- | --- |
| Riska dalīšanas
  pilnvaras: partneru līdzekļus izmanto, lai nodrošinātu aizsardzību pret pirmās kārtas zaudējumiem attiecināmo darbību īstenošanā. Piemēro mehānismu, atbilstoši kuram dala risku, kas saistīts ar aizdevumu portfelī (vai apakšportfelī) ietvertajiem darījumiem, pamatojoties uz iepriekš definētiem riska dalīšanas nosacījumiem un saskaņā ar izvirzītajiem līdzekļu piesaistes mērķiem. | “InnovFin – ES finansējums novatoriem” ir programma, kas ietilpst ES pētniecības un inovācijas programmā “Apvārsnis 2020” un kas ietver finansēšanas instrumentus, kuri aptver plašu klāstu aizdevumu, garantiju un kapitāla finansējumu.
  Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir iniciatīva, ko kopīgi uzsākušas EIB grupa un Komisija, lai palīdzētu pārvarēt pašreizēju investīciju iztrūkumu Eiropas Savienībā. |
| Portfeļa garantijas
  pilnvaras: partneris sniedz garantiju, ar ko līdz kopējam maksimālam apjomam sedz iepriekš definētu EIB riska daļu. | Ārējo aizdevumu mandāts (ELM) ir tiesiskais pamats, uz kura bāzes piešķir ES garantiju EIB pret zaudējumiem, kas rodas saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektos ārpus ES. |
| Tieši ieguldījumi trešo personu fondos
  : EIB tieši iegulda līdzekļus partneru fondos. | Kotonū investīciju mehānisms tiek īstenots atbilstoši Kotonū nolīgumam, ko ES ir noslēgusi ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm. EIB ir uzticēta šā atbilstoši Kotonū nolīgumam izveidotā investīciju mehānisma pārvaldīšana. |
| Apvienošanas
  pilnvaras: EIB lūdz piekļuvi ārējam dotāciju finansējumam katrā gadījumā atsevišķi. Īstenojot šīs pilnvaras, tiek apvienoti aizdevumi un citi finanšu instrumenti ar dažādiem finanšu noteikumiem un raksturlielumiem (piem., dotācijas, aizdevumi un garantijas). | Āfrikas investīciju platforma (AIP) ir finanšu mehānisms, ar ko dotācijas tiek kombinētas ar citiem resursiem, tādiem kā attīstības finansēšanas iestāžu aizdevumi, lai piesaistītu papildu finansējumu attīstībai un palielinātu ES atbalsta ietekmi.
  Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu platforma (NIP) ir mehānisms, ar ko mobilizē papildu finansējumu, lai finansētu kapitālietilpīgus infrastruktūras projektus ES partnervalstīs, kuras ir iesaistītas Eiropas kaimiņattiecību politikā. |
| Trasta fondi
  : līdzekļu devēju finanses apvieno trasta fondā, ko pārvalda EIB; šie līdzekļi ir pieejami vai nu EIB ekskluzīvai lietošanai, vai arī visām attiecīgajām finanšu iestādēm. | Austrumu partnerības Tehniskās palīdzības ieguldījumu fonds (EPTATF) ir vairāku līdzekļu devēju vairāknozaru trasta fonds.
  Ekonomikas noturības iniciatīvas fonda (ERIF) mērķis saskaņā ar Eiropadomes aicinājumu ir atbalstīt ekonomikas spēju dienvidu kaimiņreģionā un Rietumbalkānos. |
| Garantiju instrumenta
  pilnvaras: EIB apņemas veikt maksājumu, ja rodas garantijas līgumā norādītie apstākļi. | PF4EE: Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments ir kopējs nolīgums starp EIB un Komisiju, kuru finansē no LIFE programmas. Tas sniedz aizsardzību pret kredītrisku finanšu starpniekiem, kas kopā ar EIB līdzfinansē energoefektivitātes projektus. |

Pilnvaru kategorijas

Piemēri

Riska dalīšanas
  pilnvaras: partneru līdzekļus izmanto, lai nodrošinātu aizsardzību pret pirmās kārtas zaudējumiem attiecināmo darbību īstenošanā. Piemēro mehānismu, atbilstoši kuram dala risku, kas saistīts ar aizdevumu portfelī (vai apakšportfelī) ietvertajiem darījumiem, pamatojoties uz iepriekš definētiem riska dalīšanas nosacījumiem un saskaņā ar izvirzītajiem līdzekļu piesaistes mērķiem.

“InnovFin – ES finansējums novatoriem” ir programma, kas ietilpst ES pētniecības un inovācijas programmā “Apvārsnis 2020” un kas ietver finansēšanas instrumentus, kuri aptver plašu klāstu aizdevumu, garantiju un kapitāla finansējumu.

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir iniciatīva, ko kopīgi uzsākušas EIB grupa un Komisija, lai palīdzētu pārvarēt pašreizēju investīciju iztrūkumu Eiropas Savienībā.

Portfeļa garantijas
  pilnvaras: partneris sniedz garantiju, ar ko līdz kopējam maksimālam apjomam sedz iepriekš definētu EIB riska daļu.

Ārējo aizdevumu mandāts (ELM) ir tiesiskais pamats, uz kura bāzes piešķir ES garantiju EIB pret zaudējumiem, kas rodas saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektos ārpus ES.

Tieši ieguldījumi trešo personu fondos
  : EIB tieši iegulda līdzekļus partneru fondos.

Kotonū investīciju mehānisms tiek īstenots atbilstoši Kotonū nolīgumam, ko ES ir noslēgusi ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm. EIB ir uzticēta šā atbilstoši Kotonū nolīgumam izveidotā investīciju mehānisma pārvaldīšana.

Apvienošanas
  pilnvaras: EIB lūdz piekļuvi ārējam dotāciju finansējumam katrā gadījumā atsevišķi. Īstenojot šīs pilnvaras, tiek apvienoti aizdevumi un citi finanšu instrumenti ar dažādiem finanšu noteikumiem un raksturlielumiem (piem., dotācijas, aizdevumi un garantijas).

Āfrikas investīciju platforma (AIP) ir finanšu mehānisms, ar ko dotācijas tiek kombinētas ar citiem resursiem, tādiem kā attīstības finansēšanas iestāžu aizdevumi, lai piesaistītu papildu finansējumu attīstībai un palielinātu ES atbalsta ietekmi.

Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu platforma (NIP) ir mehānisms, ar ko mobilizē papildu finansējumu, lai finansētu kapitālietilpīgus infrastruktūras projektus ES partnervalstīs, kuras ir iesaistītas Eiropas kaimiņattiecību politikā.

Trasta fondi
  : līdzekļu devēju finanses apvieno trasta fondā, ko pārvalda EIB; šie līdzekļi ir pieejami vai nu EIB ekskluzīvai lietošanai, vai arī visām attiecīgajām finanšu iestādēm.

Austrumu partnerības Tehniskās palīdzības ieguldījumu fonds (EPTATF) ir vairāku līdzekļu devēju vairāknozaru trasta fonds.

Ekonomikas noturības iniciatīvas fonda (ERIF) mērķis saskaņā ar Eiropadomes aicinājumu ir atbalstīt ekonomikas spēju dienvidu kaimiņreģionā un Rietumbalkānos.

Garantiju instrumenta
  pilnvaras: EIB apņemas veikt maksājumu, ja rodas garantijas līgumā norādītie apstākļi.

PF4EE: Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments ir kopējs nolīgums starp EIB un Komisiju, kuru finansē no LIFE programmas. Tas sniedz aizsardzību pret kredītrisku finanšu starpniekiem, kas kopā ar EIB līdzfinansē energoefektivitātes projektus.

2.2. PIELIKUMS

ES FINANŠU INSTRUMENTI, KURUS PĀRVALDA EIB GRUPA

| | Finanšu instrumenti 2018. gada 31. decembrī | Pārvalda |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kultūras un radošo nozaru garantiju fonds | EIF |
| 2 | Studentu aizdevumu garantijas instruments Erasmus+ | EIF |
| 3 | Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) garantiju mehānisms saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (KIP) | EIF |
| 4 | Uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmas kapitāla mehānisms (ETFSU, 2001. g.) | EIF |
| 5 | Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas spēju veidošana | EIF |
| 6 | Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms KIP ietvaros | EIF |
| 7 | Tehnoloģiju nodošanas izmēģinājumu projekti | EIF |
| 8 | Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas virziens “Mikrofinansēšana un sociālā uzņēmējdarbība”, garantijas un spēju veidošana | EIF |
| 9 | Eiropas progresa mikrofinansēšanas fonds | EIF |
| 10 | Eiropas progresa mikrofinansēšanas garantiju instruments | EIF |
| 11 | Aizdevumu garantiju instruments ES mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas (COSME) ietvaros | EIF |
| 12 | Kapitāla instruments izaugsmei COSME ietvaros | EIF |
| 13 | Garantiju mehānisms I Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma (WB EDIF) ietvaros | EIF |
| 14 | II Garantiju mehānisms WB EDIF ietvaros | EIF |
| 15 | II Garantiju mehānisms WB EDIF ietvaros – Serbijas daļa | EIF |
| 16 | Garantiju mehānisms WB EDIF ietvaros – jaunatnes nodarbinātība | EIF |
| 17 | ES MVU iniciatīva | EIF |
| 18 | Programma “Apvārsnis 2020”, EIF, InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijām | EIF |
| 19 | Riska dalīšanas finanšu mehānisms 7. pamatprogrammas ietvaros | EIF/EIB |
| 20 | Programma “Apvārsnis 2020”, InnovFin – ES finansējums novatoriem, MVU garantiju mehānisms | EIF/EIB |
| 21 | Programmas “Apvārsnis 2020”InnovFin aizdevumu pakalpojumu mehānisms pētniecībai un inovācijām | EIB |
| 22 | Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE) | EIB |
| 23 | Riska dalīšanas parāda instruments Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros | EIB |
| 24 | Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms (DKFM) | EIB |
| 25 | Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu platforma (NIP), ES Padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas mehānisms | EIB |
| 26 | Riska kapitāla mehānisms dienvidu kaimiņreģiona valstīm (finansē saskaņā ar NIP) | EIB |
| 27 | ES tirdzniecības un konkurētspējas programma Marokā, Tunisijā, Ēģiptē un Jordānijā (finansē saskaņā ar NIP) | EIB |
| 28 | Āfrikas investīciju platformā (AIP) | EIB |
| 29 | Ieguldījumu mehānisms Vidusāzijai (IFCA) | EIB |
| 30 | Āzijas ieguldījumu mehānisms (AIF) | EIB |
| 31 | Latīņamerikas ieguldījumu mehānisms (LAIF) | EIB |
| 32 | Karību ieguldījumu mehānisms (CIF) | EIB |
| 33 | Ieguldījumu mehānisms Klusā okeāna reģionam (IFP) | EIB |

Finanšu instrumenti 2018. gada 31. decembrī

Pārvalda

1

Kultūras un radošo nozaru garantiju fonds

EIF

2

Studentu aizdevumu garantijas instruments Erasmus+

EIF

3

Mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) garantiju mehānisms saskaņā ar Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (KIP)

EIF

4

Uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programmas kapitāla mehānisms (ETFSU, 2001. g.)

EIF

5

Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas spēju veidošana

EIF

6

Straujas izaugsmes un inovatīvu MVU mehānisms KIP ietvaros

EIF

7

Tehnoloģiju nodošanas izmēģinājumu projekti

EIF

8

Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas virziens “Mikrofinansēšana un sociālā uzņēmējdarbība”, garantijas un spēju veidošana

EIF

9

Eiropas progresa mikrofinansēšanas fonds

EIF

10

Eiropas progresa mikrofinansēšanas garantiju instruments

EIF

11

Aizdevumu garantiju instruments ES mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmas (COSME) ietvaros

EIF

12

Kapitāla instruments izaugsmei COSME ietvaros

EIF

13

Garantiju mehānisms I Rietumbalkānu Uzņēmumu attīstības un inovācijas mehānisma (WB EDIF) ietvaros

EIF

14

II Garantiju mehānisms WB EDIF ietvaros

EIF

15

II Garantiju mehānisms WB EDIF ietvaros – Serbijas daļa

EIF

16

Garantiju mehānisms WB EDIF ietvaros – jaunatnes nodarbinātība

EIF

17

ES MVU iniciatīva

EIF

18

Programma “Apvārsnis 2020”, EIF, InnovFin kapitāla mehānisms pētniecībai un inovācijām

EIF

19

Riska dalīšanas finanšu mehānisms 7. pamatprogrammas ietvaros

EIF/EIB

20

Programma “Apvārsnis 2020”, InnovFin – ES finansējums novatoriem, MVU garantiju mehānisms

EIF/EIB

21

Programmas “Apvārsnis 2020”InnovFin aizdevumu pakalpojumu mehānisms pētniecībai un inovācijām

EIB

22

Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE)

EIB

23

Riska dalīšanas parāda instruments Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta ietvaros

EIB

24

Dabas kapitāla finansēšanas mehānisms (DKFM)

EIB

25

Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu platforma (NIP), ES Padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas mehānisms

EIB

26

Riska kapitāla mehānisms dienvidu kaimiņreģiona valstīm (finansē saskaņā ar NIP)

EIB

27

ES tirdzniecības un konkurētspējas programma Marokā, Tunisijā, Ēģiptē un Jordānijā (finansē saskaņā ar NIP)

EIB

28

Āfrikas investīciju platformā (AIP)

EIB

29

Ieguldījumu mehānisms Vidusāzijai (IFCA)

EIB

30

Āzijas ieguldījumu mehānisms (AIF)

EIB

31

Latīņamerikas ieguldījumu mehānisms (LAIF)

EIB

32

Karību ieguldījumu mehānisms (CIF)

EIB

33

Ieguldījumu mehānisms Klusā okeāna reģionam (IFP)

EIB

---

3. NODAĻA

Rezultātu sasniegšana ar ES budžetu

SATURS

| Ievads | 3.1. |
| --- | --- |

| 1. daļa. Kādi ir ES budžeta darbības rādītāji? | 3.2.–3.35. |
| --- | --- |

| A iedaļa. Rādītāji liecina par būtiskām atšķirībām sasniegumos un mērenu progresu kopumā | 3.7.–3.20. |
| --- | --- |

| 1.a apakškategorija: rādītāji liecina par labu progresu programmā Erasmus+ un ESIF un mērenu progresu programmā “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā | 3.13. |
| --- | --- |

| 1.b apakškategorija: rādītāji liecina par salīdzinoši nelielu progresu kohēzijas jomā novēlotas programmu sākšanas dēļ | 3.14. |
| --- | --- |

| 2. kategorija: pamatojoties uz rādītājiem, nebija iespējams noteikt progresu lielākajai daļai izdevumu “Dabas resursu” jomā | 3.15. |
| --- | --- |

| 3. kategorija: saskaņā ar rādītājiem kategorijā “Drošība un pilsonība” divās programmās ir labs progress, vienā – mērens un vienā – nepietiekams | 3.16.–3.17. |
| --- | --- |

| 4. kategorija: rādītāji liecina par vispārēju pietiekamu progresu kategorijas “Globālā Eiropa” programmu īstenošanā | 3.18.–3.19. |
| --- | --- |

| Īpašie instrumenti: nav pietiekamas informācijas par sasniegto progresu | 3.20. |
| --- | --- |

| B iedaļa. Rādītāji ne vienmēr sniedz pilnīgu priekšstatu par faktisko progresu | 3.21.–3.35. |
| --- | --- |

| Daudzi rādītāji nebija labi izraudzīti | 3.22.–3.27. |
| --- | --- |

| Daudziem rādītājiem nebija iespējams aprēķināt progresu | 3.28.–3.30. |
| --- | --- |

| Dažām programmām pieejamie dati nebija pietiekami kvalitatīvi | 3.31.–3.33. |
| --- | --- |

| Dažās programmās ietvertie mērķi nav pietiekami vērienīgi | 3.34.–3.35. |
| --- | --- |

| 2. daļa. Revīzijas palātas lietderības revīziju rezultāti: galvenie secinājumi un ieteikumi | 3.36.–3.71. |
| --- | --- |

| Ievads | 3.36. |
| --- | --- |

| 1.a apakškategorija “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” un 1.b apakškategorija “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” | 3.37.–3.49. |
| --- | --- |

| 2. izdevumu kategorija “Dabas resursi” | 3.50.–3.52. |
| --- | --- |

| 3. kategorija “Drošība un pilsonība” un 4. kategorija “Globālā Eiropa” | 3.53.–3.61. |
| --- | --- |

| 5. kategorija “Administrācija” | 3.62.–3.64. |
| --- | --- |

| Ziņojumi par funkcionējošu vienoto tirgu un ilgtspējīgu monetāro savienību | 3.65.–3.71. |
| --- | --- |

| 3. daļa. Ieteikumu īstenošanas pārbaude | 3.72.–3.78. |
| --- | --- |

| Mēs analizējām visu Komisijai 2015. gadā adresēto ieteikumu īstenošanu | 3.73.–3.74. |
| --- | --- |

| Kā Komisija ir īstenojusi mūsu ieteikumus? | 3.75.–3.78. |
| --- | --- |

| Secinājumi un ieteikumi | 3.79.–3.85. |
| --- | --- |

| Secinājumi | 3.79.–3.83. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 3.84.–3.85. |
| --- | --- |

| 3.1. pielikums – | Mūsu izlasē iekļauto programmu saraksts |
| --- | --- |

3.1. pielikums –

| 3.2. pielikums – | 2018. gada ieteikumi dalībvalstīm |
| --- | --- |

3.2. pielikums –

| 3.3. pielikums – | 2015. gada ziņojumos formulēto ieteikumu detalizēts statuss |
| --- | --- |

3.3. pielikums –

| 3.4. pielikums – | Daļēji īstenoto ieteikumu panāktie uzlabojumi un atlikušie trūkumi dalījumā pa ziņojumiem |
| --- | --- |

3.4. pielikums –

| 3.5. pielikums – | Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude saistībā ar darbības rezultātu sistēmas jautājumiem |
| --- | --- |

3.5. pielikums –

Ievads

| 3.1. | Katru gadu šajā nodaļā mēs analizējam vairākus aspektus, kas saistīti ar darbības rezultātiem, kuri sasniegti ar ES budžetu, ko Komisija izpilda sadarbībā ar dalībvalstīm (1). Šogad mēs aplūkojām:






  1) | kādi ir ES budžeta darbības rādītāji; |
| --- | --- | --- |

3.1.

1)

kādi ir ES budžeta darbības rādītāji;

| 2) | mūsu 2018. gada īpašajos ziņojumos konstatētos galvenos secinājumus attiecībā uz darbības rezultātiem |
| --- | --- |

2)

mūsu 2018. gada īpašajos ziņojumos konstatētos galvenos secinājumus attiecībā uz darbības rezultātiem

| 3) | un to ieteikumu īstenošanu, kurus bijām formulējuši 2015. gadā publicētajos īpašajos ziņojumos. |
| --- | --- |

3)

un to ieteikumu īstenošanu, kurus bijām formulējuši 2015. gadā publicētajos īpašajos ziņojumos.

1. daļa. Kādi ir ES budžeta darbības rādītāji?

| 3.2. | Pēdējo divu gadu laikā mēs caurskatījām Komisijas pieeju ziņošanai par darbības rezultātiem un to salīdzinājām ar labu praksi. Mēs arī izvērtējām, vai Komisija lēmumu pieņemšanā bija pienācīgi izmantojusi informāciju par darbības rezultātiem. Šogad mēs analizējām Komisijas publicēto informāciju par darbības rezultātiem. Konkrēti, mēs esam caurskatījuši darbības rādītājus šādos dokumentos:






  i) | 2019. gada budžeta projektam pievienotajos programmu pārskatos (2); |
| --- | --- | --- |

3.2.

i)

2019. gada budžeta projektam pievienotajos programmu pārskatos (2);

| ii) | ES 2014.–2020. gada budžeta programmu darbības rezultātu pārskatā, kas pirmo reizi izdots 2018. gada maijā (3). |
| --- | --- |

ii)

ES 2014.–2020. gada budžeta programmu darbības rezultātu pārskatā, kas pirmo reizi izdots 2018. gada maijā (3).

| 3.3. | Programmu darbības rezultātu pārskatā katrai programmai ir atvēlētas divas lappuses. Tas ietver gan vispārējo, gan konkrēto mērķu kopsavilkumu uz puslapas, kā arī atspoguļo virzību uz atlasītu rādītāju izpildi; tomēr atlases pamatojums nav labi izskaidrots. Šā pārskata publicēšana ir liels solis uz priekšu, un tas liecina par Komisijas vēlmi sagatavot viegli lasāmus ziņojumus. Komisija norādīja, ka šis pārskats ir izraksts no programmu pārskatiem, kas pievienoti 2019. gada budžeta projektam. Tā uzdevums ir kodolīgi un vienotā veidā iepazīstināt ar visām ES izdevumu programmām (2014.–2020. g.), izskaidrot, kam katra programma ir paredzēta un kādus ieguvumus tā sniegtu ES iedzīvotājiem, informēt par īstenošanas pakāpi, izklāstīt programmas darbības rezultātu sistēmu un izcelt jaunākos galvenos sasniegumus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Programmu pārskati ir 557 lappušu garš dokuments, kas nav viegli uztverams. Tajā nav sniegts pārskats par to, kādi ir 2014.–2020. gada DFS paredzēto 60 programmu darbības rezultāti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Lai veiktu analīzi, mēs atlasījām 22 no 60 izdevumu programmām, izvēloties četras programmas ar augstākajiem plānotajiem izdevumiem no visām piecām 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām, kā arī divas programmas, kas paredzētas īpašiem instrumentiem. Izvēlētās 22 programmas aptvēra 97 % no finanšu plāna septiņu gadu laikposmam (programmu sarakstu sk.
  3.1. pielikumā
  ). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A iedaļā mēs sniedzam kopsavilkumu vispārējā līmenī par informāciju, ko esam guvuši no ES budžeta darbības rādītājiem. Interpretējot šo analīzi, ir jāņem vērā ierobežojumi saistībā ar informāciju, kas gūstama no ES budžeta darbības rādītājiem, ko aprakstām B iedaļā. |
| --- | --- |

3.6.

A iedaļa. Rādītāji liecina par būtiskām atšķirībām sasniegumos un mērenu progresu kopumā

| 3.7. | ES prioritāšu, politikas virzienu un programmu sasniegumu novērtēšana nav viegls uzdevums. Var būt grūti nošķirt ietekmi, ko radījis ES budžets, no tās, ko radījis dalībvalsts budžets vai ārēji faktori. Tomēr efektīvai darbības rezultātu uzraudzībai ir būtiska nozīme, lai varētu izprast situāciju, apzināt jaunradušos jautājumus un pieņemt uz pierādījumiem balstītus lēmumus, kas nodrošina pienācīgu sniegumu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Savā pārskatā mēs galveno uzmanību pievērsām kvantitatīvajai informācijai, ko sniedz darbības rādītāji. Kā norādījām 2016. gada pārskatā (4), Komisija nesniedz informāciju par pakārtoto datu ticamību programmu pārskatos. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Attiecībā uz katras pārbaudītās programmas darbības rezultātiem sniedzam divus izpildes informācijas kopumus:






  — | progresu, kas aprēķināts, pamatojoties uz atsauces datiem (5) un attiecībā pret mērķrādītāju, saskaņā ar programmu pārskatos pieejamajiem datiem. Šī metodika tiek plaši izmantota un to ir viegli izmantot aprēķinos (6). Komisija atsaucās uz šo pieeju “Labāka regulējuma pamatnostādnēs” un ieteica: “Ietekmes sagaidāmā nozīme būtu jānovērtē, ņemot vērā izmaiņas salīdzinājumā ar atsauces datiem.” (7), |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

progresu, kas aprēķināts, pamatojoties uz atsauces datiem (5) un attiecībā pret mērķrādītāju, saskaņā ar programmu pārskatos pieejamajiem datiem. Šī metodika tiek plaši izmantota un to ir viegli izmantot aprēķinos (6). Komisija atsaucās uz šo pieeju “Labāka regulējuma pamatnostādnēs” un ieteica: “Ietekmes sagaidāmā nozīme būtu jānovērtē, ņemot vērā izmaiņas salīdzinājumā ar atsauces datiem.” (7),

| — | progresu, kas aprēķināts no nulles attiecībā pret mērķrādītāju un iekļauts Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatā (8). Sniegtie skaitliskie dati atšķiras no pirmajā ievilkumā minētajiem, jo to pamatā ir Komisijas atlasītie rādītāji, un tie parasti tika aprēķināti kā jaunākais faktiskais rezultāts, kas dalīts ar mērķrādītāju, neņemot vērā atsauces datus. Tajos ir iekļautas arī procentos izteiktas prognozes par progresu virzībā uz mērķrādītāju, kas divām programmām ir daudz augstāks – tas attiecas uz Kohēzijas fondu (KF) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF). Tas izskaidro lielāko daļu atšķirību kopējā līmenī starp mūsu aprēķiniem, kas balstīti programmu pārskatos, un tiem, kas balstīti programmu darbības rezultātu pārskatos. |
| --- | --- |

—

progresu, kas aprēķināts no nulles attiecībā pret mērķrādītāju un iekļauts Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatā (8). Sniegtie skaitliskie dati atšķiras no pirmajā ievilkumā minētajiem, jo to pamatā ir Komisijas atlasītie rādītāji, un tie parasti tika aprēķināti kā jaunākais faktiskais rezultāts, kas dalīts ar mērķrādītāju, neņemot vērā atsauces datus. Tajos ir iekļautas arī procentos izteiktas prognozes par progresu virzībā uz mērķrādītāju, kas divām programmām ir daudz augstāks – tas attiecas uz Kohēzijas fondu (KF) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF). Tas izskaidro lielāko daļu atšķirību kopējā līmenī starp mūsu aprēķiniem, kas balstīti programmu pārskatos, un tiem, kas balstīti programmu darbības rezultātu pārskatos.

Šo divu progresa aprēķināšanas veidu atšķirības parādītas
  3.1. izcēlumā
  .

| 3.1. izcēlums


  Dažādi progresa aprēķināšanas veidi | | Atsauces dati | Faktiskais rezultāts | Mērķrādītājs | Progress | Progress % | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Aprēķinātais progress no atsauces datiem uz mērķrādītāju | 40 | 70 | 100 | 30 | 30/(100 – 40) =50 % | |
| | Aprēķinātais progress no nulles uz mērķrādītāju | 40 | 70 | 100 | 70 | 70/100 =70 % | |
| Avots: | ERP. |

3.1. izcēlums

Dažādi progresa aprēķināšanas veidi

Atsauces dati

Faktiskais rezultāts

Mērķrādītājs

Progress

Progress %

Aprēķinātais progress no atsauces datiem uz mērķrādītāju

40

70

100

30

30/(100 – 40) =50 %

Aprēķinātais progress no nulles uz mērķrādītāju

40

70

100

70

70/100 =70 %

Avots:

ERP.

| 3.10. | Progress, kas procentuālā izteiksmē aprēķināts, pamatojoties uz atsauces datiem, ir visu to programmas rādītāju vidējais rādītājs, par kuriem programmu pārskatos bija pieejami nepieciešamie dati. Uzskatām, ka šādi vidējie rādītāji sniedz noderīgas norādes par programmas darbības rezultātiem, ja visi programmas rādītāji atbilst nepieciešamajai kvalitātei. Komisijas sagatavotajam programmu darbības rezultātu pārskatam mēs aprēķinājām vidējo progresu attiecībā uz izvēlētajiem rādītājiem. Mēs arī aprēķinājām katras DFS izdevumu kategorijas vidējos svērtos lielumus, pamatojoties uz 2014.–2020. gada finanšu plānu abiem progresa rādītāju veidiem. Mēs atzīmējam, ka šādai informācijai var būt ierobežojumi un ka pilnīgāku priekšstatu par darbības rezultātiem var iegūt, ja to papildina ar kvalitatīvu informāciju. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pieeja informācijai par darbības rezultātiem atšķīrās atkarībā no programmas pārvaldības veida. Komisijas tiešā pārvaldībā esošām programmām jaunākie pieejamie dati parasti bija pieejami 2017. gada beigās. Attiecībā uz dalītās pārvaldības programmām dalībvalstu iesniegtie jaunākie dati parasti bija pieejami 2016. gada beigās. Dati par programmām netiešā pārvaldībā galvenokārt attiecās uz 2017. vai 2016. gadu, bet dažos gadījumos uz 2015. gadu vai pat agrāk. Kopumā mūsu izlasē jaunākie pieejamie dati attiecās uz 2016. gadu 42 % gadījumu un uz 2017. gadu – 48 % gadījumu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Iecerētais darbības rādītāju progress lielākoties nav lineārs no 2014. gada līdz 2020. gadam, taču, ja tas būtu bijis lineārs, tad 2016. gadā tas būtu bijis 43 % un 2017. gadā – 57 % (9). Kopumā Komisijas sniegtie dati liecina, ka ievērojami atšķiras programmu sasniegumi un caurmērā ir vērojams mērens progress (sk.
  3.2. izcēlumu
  ).






  3.2. izcēlums


  22 programmu izlase. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem | DFS kategorija | Rādītāju skaits | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kopā | Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem | Pamatojoties uz programmu pārskatiem | Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu | |
| | 1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | 147 | 57 | 46 % | 71 % | |
| | 1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija | 87 | 60 | 31 % | 40 % | |
| | 2. Dabas resursi | 105 | 54 | 31 % | 51 % | |
| | 3. Drošība un pilsonība | 74 | 48 | 49 % | 64 % | |
| | 4. Globālā Eiropa | 65 | 49 | 49 % | 68 % | |
| | Īpašie instrumenti | 2 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Kopā | 480 | 269 | | | |
| Piezīme: | datu trūkuma dēļ, aprēķinot vidējo svērto progresu virzībā uz mērķrādītāju, tika izslēgti ELGF un ESSF (gan aprēķinos, kas pamatojās uz programmu pārskatiem, gan tajos, kas pamatojās uz programmu darbības rezultātu pārskatu). |

3.12.

3.2. izcēlums

22 programmu izlase. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem

DFS kategorija

Rādītāju skaits

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu)

Kopā

Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem

Pamatojoties uz programmu pārskatiem

Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu

1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

147

57

46 %

71 %

1.b Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

87

60

31 %

40 %

2. Dabas resursi

105

54

31 %

51 %

3. Drošība un pilsonība

74

48

49 %

64 %

4. Globālā Eiropa

65

49

49 %

68 %

Īpašie instrumenti

2

1

100 %

100 %

Kopā

480

269

Piezīme:

datu trūkuma dēļ, aprēķinot vidējo svērto progresu virzībā uz mērķrādītāju, tika izslēgti ELGF un ESSF (gan aprēķinos, kas pamatojās uz programmu pārskatiem, gan tajos, kas pamatojās uz programmu darbības rezultātu pārskatu).

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

1.a apakškategorija: rādītāji liecina par labu progresu programmā Erasmus+ un ESIF un mērenu progresu programmā “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā

| 3.13. | Mēs analizējām rādītājus četrās no 23 programmām, kuras attiecas uz DFS 1.a apakškategoriju “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” (sk. arī 5. nodaļu).






  — | Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas (“Apvārsnis 2020”) progress bija mērens – 40 % (sk.
  3.3. izcēlumu
  ). Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatā panāktā virzība ir atspoguļota visai pozitīvi. Pamatojoties uz septiņiem Komisijas atlasītiem rādītājiem, kas figurēja darbības rezultātu pārskatā, mēs aprēķinājām, ka vidējais progress virzībā uz mērķrādītājiem atbilda 73 %. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas (“Apvārsnis 2020”) progress bija mērens – 40 % (sk.
  3.3. izcēlumu
  ). Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatā panāktā virzība ir atspoguļota visai pozitīvi. Pamatojoties uz septiņiem Komisijas atlasītiem rādītājiem, kas figurēja darbības rezultātu pārskatā, mēs aprēķinājām, ka vidējais progress virzībā uz mērķrādītājiem atbilda 73 %.

| — | Nebija iespējams novērtēt Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) progresu saistībā ar 31 rādītāju no 44 rādītājiem, jo trūka datu. Pārējie rādītāji liecināja par mērenu progresu 37 % apmērā. Programmu darbības rezultātu pārskatā iekļautie skaitliskie dati ir tikai dotāciju nolīgumu summa, t. i., tie norāda uz budžeta līdzekļu apguvi, nevis uz darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Nebija iespējams novērtēt Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) progresu saistībā ar 31 rādītāju no 44 rādītājiem, jo trūka datu. Pārējie rādītāji liecināja par mērenu progresu 37 % apmērā. Programmu darbības rezultātu pārskatā iekļautie skaitliskie dati ir tikai dotāciju nolīgumu summa, t. i., tie norāda uz budžeta līdzekļu apguvi, nevis uz darbības rezultātiem.

| — | Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatā Savienības programmas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā (Erasmus+) progress ir novērtēts ar 100 %. Tomēr šajā novērtējumā ir salīdzināti faktiskie rezultāti ar 2017. gada starpposma rādītāju, nevis 2020. gada mērķi. Progress 69 % apmērā attiecībā pret atsauces datiem ir balstīts uz 26 rādītājiem, kuriem to varēja aprēķināt. |
| --- | --- |

—

Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatā Savienības programmas izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā (Erasmus+) progress ir novērtēts ar 100 %. Tomēr šajā novērtējumā ir salīdzināti faktiskie rezultāti ar 2017. gada starpposma rādītāju, nevis 2020. gada mērķi. Progress 69 % apmērā attiecībā pret atsauces datiem ir balstīts uz 26 rādītājiem, kuriem to varēja aprēķināt.

| — | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir noteicis mērķi līdz 2020. gadam piesaistīt investīcijas 500 miljardu EUR apmērā. 2017. gadā faktiskā summa bija 256,3 miljardi EUR. Programmu darbības rezultātu pārskatā rezultāti ir salīdzināti ar pirmajiem trim darbības gadiem sākotnēji noteikto mērķi līdz 2018. gada vidum piesaistīt 315 miljardus EUR. Programmu darbības rezultātu pārskatā atlasītie seši rādītāji liecina, ka 2017. gada starpposma mērķi ir sasniegti 100 % apmērā (10). |
| --- | --- |

—

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) ir noteicis mērķi līdz 2020. gadam piesaistīt investīcijas 500 miljardu EUR apmērā. 2017. gadā faktiskā summa bija 256,3 miljardi EUR. Programmu darbības rezultātu pārskatā rezultāti ir salīdzināti ar pirmajiem trim darbības gadiem sākotnēji noteikto mērķi līdz 2018. gada vidum piesaistīt 315 miljardus EUR. Programmu darbības rezultātu pārskatā atlasītie seši rādītāji liecina, ka 2017. gada starpposma mērķi ir sasniegti 100 % apmērā (10).

| 3.3. izcēlums


  DFS 1.a apakškategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem | Programma | Rādītāju skaits | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kopā | Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem | Pamatojoties uz programmu pārskatiem | Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu | |
| | “Apvārsnis 2020” | 52 | 13 | 40 % | 73 % | |
| | EISI | 44 | 13 | 37 % | 23 % | |
| | Erasmus+ | 38 | 26 | 69 % | 100 % | |
| | ESIF | 13 | 5 | 82 % | 100 % | |
| | Kopā | 147 | 57 | | | |
| | Vidējais svērtais lielums | | | 46 % | 71 % | |
| Avots: | ERP. |

3.3. izcēlums

DFS 1.a apakškategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem

Programma

Rādītāju skaits

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu)

Kopā

Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem

Pamatojoties uz programmu pārskatiem

Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu

“Apvārsnis 2020”

52

13

40 %

73 %

EISI

44

13

37 %

23 %

Erasmus+

38

26

69 %

100 %

ESIF

13

5

82 %

100 %

Kopā

147

57

Vidējais svērtais lielums

46 %

71 %

Avots:

ERP.

1.b apakškategorija: rādītāji liecina par salīdzinoši nelielu progresu kohēzijas jomā novēlotas programmu sākšanas dēļ

| 3.14. | Progress, kas aprēķināts attiecībā pret atsauces datiem (31 %), bija samērā neliels, taču progress, ko aprēķinājām, pamatojoties uz Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatā iekļauto rādītāju (40 %), liecināja par mērenu progresu DFS 1.b apakškategorijā “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”, kurā iekļauti prognozētie, nevis faktiskie dati. Šie rezultāti galvenokārt ir izskaidrojami ar tiesību aktu novēlotu pieņemšanu un tai sekojošu kavēšanos kohēzijas programmu īstenošanā, proti, kavēšanās skāra Kohēzijas fonda (KF), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) un Eiropas Sociālo fonda (ESF) programmas. Šajā izdevumu kategorijā ietilpst četras programmas (sk. arī 6. nodaļu), un tās visas bija iekļautas mūsu izlasē.






  — | Rādītāji attiecībā uz KF un ERAF liecināja par nelielu progresu arī tāpēc, ka tika ziņots tikai par pilnībā īstenotu darbību rezultātiem (11). Pat ietverot prognozes, kuru avots nav izskaidrots, progress, ko aprēķinājām, pamatojoties uz Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatu, liecināja tikai par mērenu progresu 35 % apmērā attiecībā uz KF un 34 % attiecībā uz ERAF (sk.
  3.4. izcēlumu
  ). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Rādītāji attiecībā uz KF un ERAF liecināja par nelielu progresu arī tāpēc, ka tika ziņots tikai par pilnībā īstenotu darbību rezultātiem (11). Pat ietverot prognozes, kuru avots nav izskaidrots, progress, ko aprēķinājām, pamatojoties uz Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatu, liecināja tikai par mērenu progresu 35 % apmērā attiecībā uz KF un 34 % attiecībā uz ERAF (sk.
  3.4. izcēlumu
  ).

| — | ESF progress 75 % apmērā attiecībā pret atsauces datiem tika aprēķināts, izmantojot trīs no 13 rādītājiem. Progress, ko aprēķinājām, pamatojoties uz Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatu (12), bija zemāks – 55 %. |
| --- | --- |

—

ESF progress 75 % apmērā attiecībā pret atsauces datiem tika aprēķināts, izmantojot trīs no 13 rādītājiem. Progress, ko aprēķinājām, pamatojoties uz Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatu (12), bija zemāks – 55 %.

| — | Attiecībā uz Eiropas Atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām saskaņā ar mūsu aprēķiniem progress attiecībā pret atsauces datiem bija mērens – 39 % vienīgajam konkrētajam objektīvajam rādītājam, ar ko mēra to personu skaitu, kuras saņem palīdzību no fonda. Mūsu aplēstais kopējais progress 50 % apmērā bija augstāks, jo viens vispārējais objektīvais rādītājs attiecībā uz “cilvēkiem, kurus apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība” liecināja par 61 % progresu. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz Eiropas Atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām saskaņā ar mūsu aprēķiniem progress attiecībā pret atsauces datiem bija mērens – 39 % vienīgajam konkrētajam objektīvajam rādītājam, ar ko mēra to personu skaitu, kuras saņem palīdzību no fonda. Mūsu aplēstais kopējais progress 50 % apmērā bija augstāks, jo viens vispārējais objektīvais rādītājs attiecībā uz “cilvēkiem, kurus apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība” liecināja par 61 % progresu.

| 3.4. izcēlums


  DFS 1.b apakškategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem | Programma | Rādītāju skaits | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kopā | Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem | Pamatojoties uz programmu pārskatiem | Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu | |
| | ERAF | 50 | 42 | 13 % | 34 % | |
| | ESF | 13 | 3 | 75 % | 55 % | |
| | KF | 22 | 13 | 26 % | 35 % | |
| | Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām | 2 | 2 | 50 % | 100 % | |
| | Kopā | 87 | 60 | | | |
| | Vidējais svērtais lielums | | | 31 % | 40 % | |
| Avots: | ERP. |

3.4. izcēlums

DFS 1.b apakškategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem

Programma

Rādītāju skaits

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu)

Kopā

Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem

Pamatojoties uz programmu pārskatiem

Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu

ERAF

50

42

13 %

34 %

ESF

13

3

75 %

55 %

KF

22

13

26 %

35 %

Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

2

2

50 %

100 %

Kopā

87

60

Vidējais svērtais lielums

31 %

40 %

Avots:

ERP.

2. kategorija: pamatojoties uz rādītājiem, nebija iespējams noteikt progresu lielākajai daļai izdevumu “Dabas resursu”jomā

| 3.15. | Vidējais svērtais progress 2. izdevumu kategorijā “Dabas resursi”, pamatojoties uz mūsu izlasi, bija 31 % (sk.
  3.5. izcēlumu
  ) – zemākais no visām DFS kategorijām, ieskaitot DFS 1.b apakškategoriju. ES īsteno politiku DFS 2. kategorijas ietvaros, izmantojot piecas programmas (sk. arī 7. nodaļu), no kurām četras lielākās ir iekļautas mūsu izlasē.






  — | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF), galvenokārt kvantitatīvu mērķu trūkuma dēļ, mēs varējām aprēķināt progresu attiecībā pret atsauces datiem tikai vienam no programmu pārskatā iekļautajiem 27 rādītājiem. Šis rādītājs – “To izdevumu procentuālā daļa (ELGF + ELFLA), kuriem pieejami statistikas dati vai uz kuriem attiecas 100 % pārbaudes” – nav pietiekams, lai sniegtu reprezentatīvu priekšstatu par programmas sasniegumiem. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam ir atvēlētas četras piektdaļas no 2. kategorijas izdevumiem. |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF), galvenokārt kvantitatīvu mērķu trūkuma dēļ, mēs varējām aprēķināt progresu attiecībā pret atsauces datiem tikai vienam no programmu pārskatā iekļautajiem 27 rādītājiem. Šis rādītājs – “To izdevumu procentuālā daļa (ELGF + ELFLA), kuriem pieejami statistikas dati vai uz kuriem attiecas 100 % pārbaudes” – nav pietiekams, lai sniegtu reprezentatīvu priekšstatu par programmas sasniegumiem. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam ir atvēlētas četras piektdaļas no 2. kategorijas izdevumiem.

| — | Attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) progress bija 28 %, pamatojoties uz 24 rādītājiem. Vairākumā gadījumu šis skaitlis atspoguļo tikai sasniegumus pirmajā īstenošanas gadā. Jaunākie dati attiecās uz 2016. gadu, un lielākā daļa lauku attīstības programmu, ar kuru palīdzību dalībvalstis un reģioni īsteno ELFLA, sākās 2015. gadā. Lielāks progress bija vērojams saistībā ar tiem desmit rādītājiem, kurus Komisija bija izvēlējusies programmu darbības rezultātu pārskatam. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) progress bija 28 %, pamatojoties uz 24 rādītājiem. Vairākumā gadījumu šis skaitlis atspoguļo tikai sasniegumus pirmajā īstenošanas gadā. Jaunākie dati attiecās uz 2016. gadu, un lielākā daļa lauku attīstības programmu, ar kuru palīdzību dalībvalstis un reģioni īsteno ELFLA, sākās 2015. gadā. Lielāks progress bija vērojams saistībā ar tiem desmit rādītājiem, kurus Komisija bija izvēlējusies programmu darbības rezultātu pārskatam.

| — | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF) un vides un klimata pasākumu programmai (LIFE) mēs varējām aprēķināt progresu attiecībā pret atsauces datiem vairāk nekā pusei rādītāju: EJZF tas bija 58 % (pamatojoties uz astoņiem no 15 rādītājiem) un programmai LIFE – 77 % (pamatojoties uz 21 rādītāju no 33 rādītājiem). |
| --- | --- |

—

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF) un vides un klimata pasākumu programmai (LIFE) mēs varējām aprēķināt progresu attiecībā pret atsauces datiem vairāk nekā pusei rādītāju: EJZF tas bija 58 % (pamatojoties uz astoņiem no 15 rādītājiem) un programmai LIFE – 77 % (pamatojoties uz 21 rādītāju no 33 rādītājiem).

| 3.5. izcēlums


  DFS 2. kategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem | Programma | Rādītāju skaits | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kopā | Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem | Pamatojoties uz programmu pārskatiem | Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu | |
| | ELGF | 27 | 1 | Neattiecas | Neattiecas | |
| | ELFLA | 30 | 24 | 28 % | 51 % | |
| | EJZF | 15 | 8 | 58 % | 33 % | |
| | LIFE | 33 | 21 | 77 % | 89 % | |
| | Kopā | 105 | 54 | | | |
| | Vidējais svērtais lielums bez ELGF | | | 31 % | 51 % | |
| Piezīme: | datu trūkuma dēļ, aprēķinot vidējo svērto progresu virzībā uz mērķrādītāju, tika izslēgts ELGF (gan aprēķinos, kas pamatojās uz programmu pārskatiem, gan tajos, kas pamatojās uz programmu darbības rezultātu pārskatu). |

3.5. izcēlums

DFS 2. kategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem

Programma

Rādītāju skaits

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu)

Kopā

Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem

Pamatojoties uz programmu pārskatiem

Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu

ELGF

27

1

Neattiecas

Neattiecas

ELFLA

30

24

28 %

51 %

EJZF

15

8

58 %

33 %

LIFE

33

21

77 %

89 %

Kopā

105

54

Vidējais svērtais lielums bez ELGF

31 %

51 %

Piezīme:

datu trūkuma dēļ, aprēķinot vidējo svērto progresu virzībā uz mērķrādītāju, tika izslēgts ELGF (gan aprēķinos, kas pamatojās uz programmu pārskatiem, gan tajos, kas pamatojās uz programmu darbības rezultātu pārskatu).

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

3. kategorija: saskaņā ar rādītājiem kategorijā “Drošība un pilsonība” divās programmās ir labs progress, vienā – mērens un vienā – nepietiekams

| 3.16. | Mēs atlasījām četras no vienpadsmit programmām DFS 3. kategorijā “Drošība un pilsonība”(sk. arī 8. nodaļu): Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu, programmu “Pārtika un barība” un programmu “Radošā Eiropa”. To vidējais svērtais kopējais progress attiecībā pret atsauces datiem caurmērā bija pienācīgs – 49 % (sk.
  3.6. izcēlumu
  ). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Vidējais progress, ja to varēja aprēķināt un izmantojot 2017. gada datus, liecināja, ka gan Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondā (53 %), gan Iekšējās drošības fondā (56 %) notiek paredzētā virzība. Programmā “Radošā Eiropa” tika konstatēts mērens progress 41 % apmērā, bet programmas “Pārtika un barība” (20 %) progress atpalika.






  3.6. izcēlums


  DFS 3. kategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem | Programma | Rādītāju skaits | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kopā | Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem | Pamatojoties uz programmu pārskatiem | Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu | |
| | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds | 23 | 20 | 53 % | 60 % | |
| | Iekšējās drošības fonds | 20 | 19 | 56 % | 55 % | |
| | Pārtika un barība | 7 | 2 | 20 % | 81 % | |
| | “Radošā Eiropa” | 24 | 7 | 41 % | 84 % | |
| | Kopā | 74 | 48 | | | |
| | Vidējais svērtais lielums | | | 49 % | 64 % | |
| Avots: | ERP. |

3.17.

3.6. izcēlums

DFS 3. kategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem

Programma

Rādītāju skaits

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu)

Kopā

Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem

Pamatojoties uz programmu pārskatiem

Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

23

20

53 %

60 %

Iekšējās drošības fonds

20

19

56 %

55 %

Pārtika un barība

7

2

20 %

81 %

“Radošā Eiropa”

24

7

41 %

84 %

Kopā

74

48

Vidējais svērtais lielums

49 %

64 %

Avots:

ERP.

4. kategorija: rādītāji liecina par vispārēju pietiekamu progresu kategorijas “Globālā Eiropa” programmu īstenošanā

| 3.18. | Mēs analizējām četras no 15 programmām 4. kategorijā “Globālā Eiropa”: Attīstības sadarbības instrumentu (ASI), Eiropas Kaimiņattiecību instrumentu (EKI), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA II) un Humānās palīdzības programmu (sk. arī 9. nodaļu). Vidējais svērtais progress attiecībā pret atsauces datiem kopumā bija pietiekams – 49 % (49 rādītājiem no kopumā 65 rādītājiem, kuriem to varēja aprēķināt, sk.
  3.7. izcēlumu
  ). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Visām programmām, izņemot ASI, Komisijas programmu darbības rezultātu pārskatā bija norādīts daudz lielāks progresa līmenis, kas skaidrojams ar rādītāju atlasi. Attiecībā uz ASI Komisija izņēmuma kārtā bija aprēķinājusi progresu virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju, programmu darbības rezultātu pārskatā nepaskaidrojot, ka ir izmantota šī metodika.






  3.7. izcēlums


  DFS 4. kategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem | Programma | Rādītāju skaits | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kopā | Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem | Pamatojoties uz programmu pārskatiem | Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu | |
| | ASI | 11 | 11 | 50 % | 31 % | |
| | EKI | 24 | 18 | 46 % | 79 % | |
| | IPA II | 19 | 11 | 41 % | 94 % | |
| | Humānā palīdzība | 11 | 9 | 67 % | 93 % | |
| | Kopā | 65 | 49 | | | |
| | Vidējais svērtais lielums | | | 49 % | 68 % | |
| Avots: | ERP. |

3.19.

3.7. izcēlums

DFS 4. kategorija. Progress saskaņā ar ES budžeta darbības rādītājiem

Programma

Rādītāju skaits

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu)

Kopā

Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem

Pamatojoties uz programmu pārskatiem

Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu

ASI

11

11

50 %

31 %

EKI

24

18

46 %

79 %

IPA II

19

11

41 %

94 %

Humānā palīdzība

11

9

67 %

93 %

Kopā

65

49

Vidējais svērtais lielums

49 %

68 %

Avots:

ERP.

Īpašie instrumenti: nav pietiekamas informācijas par sasniegto progresu

| 3.20. | Programmu pārskatos ir norādīts, ka abu DFS 2014.–2020. gada īpašo instrumentu mērķi ir sasniegti, lai gan trūkst pamatojuma:






  — | attiecībā uz Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF) Komisija uzskatīja, ka ir sasniegts 2017. gada mērķis, apvienojot veiktos pasākumus, kas aptvēra 100 % iedzīvotāju, kurus skārusi krīze. Tomēr informācija par faktiskajiem rezultātiem, kas iekļauti 2018. gada maijā publiskotajos programmu pārskatos, sniedza tikai daļu informācijas par četriem no desmit 2017. gadā saņemtajiem atbalsta pieteikumiem, |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

attiecībā uz Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF) Komisija uzskatīja, ka ir sasniegts 2017. gada mērķis, apvienojot veiktos pasākumus, kas aptvēra 100 % iedzīvotāju, kurus skārusi krīze. Tomēr informācija par faktiskajiem rezultātiem, kas iekļauti 2018. gada maijā publiskotajos programmu pārskatos, sniedza tikai daļu informācijas par četriem no desmit 2017. gadā saņemtajiem atbalsta pieteikumiem,

| — | tika ziņots, ka ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) palīdzību 57 % no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem no jauna atrada darbu, un šis rezultāts pārsniedz 50 % mērķrādītāju. Tomēr tiesību aktos (13) noteiktais mērķis bija atšķirīgs, jo tas attiecas uz “atbalsta saņēmējiem, kuri (..) cik vien iespējams drīz atrod noturīgu darba vietu”. |
| --- | --- |

—

tika ziņots, ka ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) palīdzību 57 % no darbu zaudējušiem darba ņēmējiem no jauna atrada darbu, un šis rezultāts pārsniedz 50 % mērķrādītāju. Tomēr tiesību aktos (13) noteiktais mērķis bija atšķirīgs, jo tas attiecas uz “atbalsta saņēmējiem, kuri (..) cik vien iespējams drīz atrod noturīgu darba vietu”.

| 3.8. izcēlums


  Īpašie instrumenti. Progress saskaņā ar ES budžeta rezultatīvajiem rādītājiem | Programma | Rādītāju skaits | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kopā | Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem | Pamatojoties uz programmu pārskatiem | Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu | |
| | ESSF | 1 | 0 | Neattiecas | Neattiecas | |
| | EGF | 1 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Kopā | 2 | 1 | | | |
| | Vidējais svērtais lielums bez ESSF | | | 100 % | 100 % | |
| Piezīme: | datu trūkuma dēļ, aprēķinot vidējo svērto progresu virzībā uz mērķrādītāju, tika izslēgts ESSF (gan aprēķinos, kas pamatojās uz programmu pārskatiem, gan tajos, kas pamatojās uz programmu darbības rezultātu pārskatu). |

3.8. izcēlums

Īpašie instrumenti. Progress saskaņā ar ES budžeta rezultatīvajiem rādītājiem

Programma

Rādītāju skaits

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir aprēķināts, izmantojot dažādas metodes (sk. 3.9. punktu)

Kopā

Izmērāms progress attiecībā pret atsauces datiem

Pamatojoties uz programmu pārskatiem

Pamatojoties uz programmu darbības rezultātu pārskatu

ESSF

1

0

Neattiecas

Neattiecas

EGF

1

1

100 %

100 %

Kopā

2

1

Vidējais svērtais lielums bez ESSF

100 %

100 %

Piezīme:

datu trūkuma dēļ, aprēķinot vidējo svērto progresu virzībā uz mērķrādītāju, tika izslēgts ESSF (gan aprēķinos, kas pamatojās uz programmu pārskatiem, gan tajos, kas pamatojās uz programmu darbības rezultātu pārskatu).

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

B iedaļa. Rādītāji ne vienmēr sniedz pilnīgu priekšstatu par faktisko progresu

| 3.21. | Šajā iedaļā mēs pievēršamies nepilnībām, kas tika konstatētas Komisijas sniegtajā informācijā par darbības rezultātiem. Tiesību aktos, kas ir 2014.–2020. gada DFS programmu pamatā, ir noteikti darbības rādītāji, par kuriem Komisijai ir jāziņo. |
| --- | --- |

3.21.

Daudzi rādītāji nebija labi izraudzīti

Rādītāji galvenokārt bija vērsti uz ieguldījumiem un iznākumu, nevis uz koprezultātiem un ietekmi

| 3.22. | Lai veiktu darbības rezultātu uzraudzību, ir jāseko līdzi programmas ieguldījumiem, iznākumam, rezultātiem un ietekmei (sk.
  3.1. tabulu
  ). Ieguldījumu un iznākuma rādītāji ir svarīgi publisko izdevumu programmu ikdienas pārvaldībai. Rezultāti un ietekmes rādītāji ir piemērotāki, ja jānovērtē progress virzībā uz programmas mērķiem, un tāpēc tie ir būtiskāki attiecībā uz augsta līmeņa ziņojumiem par darbības rezultātiem, piemēram, programmu pārskatiem.






  3.1. tabula


  Ieguldījumi, iznākums, rezultāti un ietekme | | Rādītāju definīcija | Ilustratīvi rādītāju piemēri no programmu pārskatiem | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ieguldījumi | Finansiālie, cilvēkresursi un materiālie resursi, kas mobilizēti programmas īstenošanā. | — | Kopējie ieguldījumi energotaupībā un energoefektivitātē (ELFLA) |

3.22.

3.1. tabula

Ieguldījumi, iznākums, rezultāti un ietekme

Rādītāju definīcija

Ilustratīvi rādītāju piemēri no programmu pārskatiem

Ieguldījumi

Finansiālie, cilvēkresursi un materiālie resursi, kas mobilizēti programmas īstenošanā.

—

Kopējie ieguldījumi energotaupībā un energoefektivitātē (ELFLA)

| — | % no kopējiem tiešajiem maksājumiem, kas ir atsaistīti (ELGF) |
| --- | --- |

—

% no kopējiem tiešajiem maksājumiem, kas ir atsaistīti (ELGF)

| — | Ieguldījumu apjoms vispārējas intereses projektos (EISI) |
| --- | --- |

—

Ieguldījumu apjoms vispārējas intereses projektos (EISI)

Iznākums (14)

Intervences īpašie nodevumi

| — | Intervences pasākumu skaits Septītās Vides rīcības programmas (LIFE) īstenošanas atbalstam |
| --- | --- |

—

Intervences pasākumu skaits Septītās Vides rīcības programmas (LIFE) īstenošanas atbalstam

| — | Jauno vai uzlaboto tramvaju un metro līniju kopējais garums (ERAF) |
| --- | --- |

—

Jauno vai uzlaboto tramvaju un metro līniju kopējais garums (ERAF)

| — | Programmā iesaistīto studentu un praktikantu skaits pa valstīm, nozarēm, darbībām un dzimumiem (Erasmus+) |
| --- | --- |

—

Programmā iesaistīto studentu un praktikantu skaits pa valstīm, nozarēm, darbībām un dzimumiem (Erasmus+)

Rezultāti

Intervences tūlītējas sekas, īpaši attiecībā uz tiešajiem adresātiem

| — | Ar atbalstītajiem LEADER projektiem (ELFLA) radīto darbvietu skaits |
| --- | --- |

—

Ar atbalstītajiem LEADER projektiem (ELFLA) radīto darbvietu skaits

| — | Primāro energoresursu ikgadējā patēriņa samazinājums sabiedriskajās ēkās (ERAF) |
| --- | --- |

—

Primāro energoresursu ikgadējā patēriņa samazinājums sabiedriskajās ēkās (ERAF)

| — | Patentu pieteikumi un patenti, kas piešķirti nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā (“Apvārsnis 2020”) |
| --- | --- |

—

Patentu pieteikumi un patenti, kas piešķirti nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā (“Apvārsnis 2020”)

Ietekme

Intervences paredzētais iznākums attiecībā uz ekonomiku/sabiedrību plašākā nozīmē, ne tikai uz tiem, uz kuriem šis iznākums attiecas tieši

| — | ES lauksaimniecības produktu eksporta īpatsvars pasaules tirgū (ELGF) |
| --- | --- |

—

ES lauksaimniecības produktu eksporta īpatsvars pasaules tirgū (ELGF)

| — | Akvakultūras produkcijas vērtība Eiropas Savienībā (EJZF) |
| --- | --- |

—

Akvakultūras produkcijas vērtība Eiropas Savienībā (EJZF)

| — | Atjaunojamo energoresursu īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā (KF) |
| --- | --- |

—

Atjaunojamo energoresursu īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā (KF)

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

| 3.23. | Mūsu veiktā analīze liecina, ka vairāk nekā 60 % no programmu pārskatos iekļautajiem rādītājiem bija ieguldījuma vai iznākuma rādītāji (15) (sk.
  3.9. izcēlumu
  ). Ieguldījuma un iznākuma rādītāju pārsvara dēļ par progresu mērķu sasniegšanā sniegtās informācijas lietderīgums ir ierobežots (16).






  3.9. izcēlums


  Liela daļa ieguldījuma un iznākuma rādītāju
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

3.23.

3.9. izcēlums

Liela daļa ieguldījuma un iznākuma rādītāju

Image 23

Avots:

ERP.

Daži darbības rādītāji nebija skaidri sasaistīti ar ES izdevumiem

| 3.24. | Viena no programmu pārskatu galvenajām funkcijām ir “sniegt informāciju par katru izdevumu programmu (..) attiecībā uz programmas darbības rezultātu sasniegšanu (..) un ieguldījumu galvenajās ES politikas jomās un mērķos” (17). Šo funkciju vislabāk var izpildīt, ja izmanto rezultātu un ietekmes rādītājus, kas ir cieši saistīti ar programmas mērķiem un ko var būtiski ietekmēt attiecīgā ES programma (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Mēs konstatējām gadījumus, kad izmantotie rādītāji gandrīz nemaz nebija saistīti ar ES izdevumu ietekmi (sk.
  3.2. tabulu
  ). Dažos gadījumos programmu pārskatos pat tika uzsvērts, ka programmass neietekmēja šos rādītājus (19).






  3.2. tabula


  Tādu rādītāju piemēri, kam nav skaidras saistības ar ES izdevumiem un mērķiem | Programma | Izvirzītais mērķis | Rādītājs | Analīze | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Humānā palīdzība | Sniegt ad hoc palīdzību un atvieglojumus cilvēkiem trešās valstīs, kuri ir dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu upuri, lai viņus aizsargātu un nodrošinātu humāno vajadzību apmierināšanu, kas izriet no šīm atšķirīgajām situācijām. | Dabas katastrofu izraisīto nāves gadījumu skaits | Programmas īstenošana rādītāju ietekmē tikai ļoti netieši. | |
| | ELGF | Sniegt Komisijai pietiekamu pārliecību, ka dalībvalstis ir ieviesušas pārvaldības un kontroles sistēmas (..), lai aizsargātu ES finanšu intereses. | To izdevumu procentuālā daļa (ELGF un ELFLA), kuriem pieejami statistikas dati vai uz kuriem attiecas 100 % pārbaudes. | Ne mērķis, ne rādītājs tieši neattiecas uz programmas rezultātiem. | |
| Avots: | ERP. |

3.25.

3.2. tabula

Tādu rādītāju piemēri, kam nav skaidras saistības ar ES izdevumiem un mērķiem

Programma

Izvirzītais mērķis

Rādītājs

Analīze

Humānā palīdzība

Sniegt ad hoc palīdzību un atvieglojumus cilvēkiem trešās valstīs, kuri ir dabas vai cilvēku izraisītu katastrofu upuri, lai viņus aizsargātu un nodrošinātu humāno vajadzību apmierināšanu, kas izriet no šīm atšķirīgajām situācijām.

Dabas katastrofu izraisīto nāves gadījumu skaits

Programmas īstenošana rādītāju ietekmē tikai ļoti netieši.

ELGF

Sniegt Komisijai pietiekamu pārliecību, ka dalībvalstis ir ieviesušas pārvaldības un kontroles sistēmas (..), lai aizsargātu ES finanšu intereses.

To izdevumu procentuālā daļa (ELGF un ELFLA), kuriem pieejami statistikas dati vai uz kuriem attiecas 100 % pārbaudes.

Ne mērķis, ne rādītājs tieši neattiecas uz programmas rezultātiem.

Avots:

ERP.

Dažu programmu mērķu atsevišķiem aspektiem nebija rādītāju

| 3.26. | Programmu pārskatu struktūra ir hierarhiska, un mērķi ir grupēti divos līmeņos: augstāka līmeņa vispārējos mērķos un zemāka līmeņa konkrētos mērķos (20). Katram mērķim (vispārējam vai konkrētam) ir vismaz viens rādītājs, bet parasti vairāk. Saiknes starp vispārējiem un konkrētajiem mērķiem vairumā gadījumu ir skaidras, bet nav nepārprotami norādītas programmu pārskatos. Daži konkrēti mērķi var būt saistīti ar vairāk nekā vienu vispārējo mērķi un otrādi. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Analizējot caurskatīšanai atlasītos 22 programmu pārskatus, atklājās, ka daži mērķu aspekti nav ietverti rādītājā, piemēram:






  — | KF, 4. konkrētajam mērķim (“Veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus galvenajās tīkla infrastruktūrās”) bija seši rādītāji, bet neviens neattiecās uz trūkumu novēršanu galvenajās tīkla infrastruktūrās, |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

KF, 4. konkrētajam mērķim (“Veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus galvenajās tīkla infrastruktūrās”) bija seši rādītāji, bet neviens neattiecās uz trūkumu novēršanu galvenajās tīkla infrastruktūrās,

| — | ASI, 1. konkrētajam mērķim (“Nabadzības mazināšana un ilgtspējīgas ekonomiskās, sociālās un vides attīstības sekmēšana”) bija pieci rādītāji, bet neviens nav attiecināms uz ilgtspējīgu vides attīstību, |
| --- | --- |

—

ASI, 1. konkrētajam mērķim (“Nabadzības mazināšana un ilgtspējīgas ekonomiskās, sociālās un vides attīstības sekmēšana”) bija pieci rādītāji, bet neviens nav attiecināms uz ilgtspējīgu vides attīstību,

| — | ERAF, 9. konkrētais mērķis (“Veicināt sociālo iekļaušanu, apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju”) ietvēra četrus rādītājus, kas attiecās uz sociālo iekļaušanu, bet nevienu, kas attiektos uz nabadzības vai diskriminācijas apkarošanu. |
| --- | --- |

—

ERAF, 9. konkrētais mērķis (“Veicināt sociālo iekļaušanu, apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju”) ietvēra četrus rādītājus, kas attiecās uz sociālo iekļaušanu, bet nevienu, kas attiektos uz nabadzības vai diskriminācijas apkarošanu.

Daudziem rādītājiem nebija iespējams aprēķināt progresu

| 3.28. | A iedaļā mēs izklāstījām mūsu aprēķināto progresu procentuālā izteiksmē dažādās DFS kategorijās. Tomēr, kā parādīts
  3.10. izcēlumā
  , tas nebija iespējams gandrīz pusei rādītāju, kas iekļauti mūsu izlasē (44 %), galvenokārt tāpēc, ka:






  — | vai nu nebija konkrētu, skaitļos izteiktu mērķrādītāju (piemēram, mērķis “palielināt”, “uzturēt” u. tml.) un/vai |
| --- | --- | --- |

3.28.

—

vai nu nebija konkrētu, skaitļos izteiktu mērķrādītāju (piemēram, mērķis “palielināt”, “uzturēt” u. tml.) un/vai

| — | netika norādīta atsauces datu vērtība, |
| --- | --- |

—

netika norādīta atsauces datu vērtība,

| — | nebija pieejami dati par panākto progresu, |
| --- | --- |

—

nebija pieejami dati par panākto progresu,

| — | atsauces dati, dati par sasniegto progresu un mērķrādītāji nebija izteikti tādā pašā formātā. |
| --- | --- |

—

atsauces dati, dati par sasniegto progresu un mērķrādītāji nebija izteikti tādā pašā formātā.

| 3.10. izcēlums


  Panākumi virzībā uz mērķi nav aprēķināmi gandrīz pusei no visiem rādītājiem
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- |

3.10. izcēlums

Panākumi virzībā uz mērķi nav aprēķināmi gandrīz pusei no visiem rādītājiem

Image 24

Avots:

ERP.

| 3.29. | ELGF un pamatprogramma “Apvārsnis 2020”ir divi tādu programmu piemēri, kurām nebija iespējams aprēķināt un izteikt procentos progresu daudziem rādītājiem (attiecīgi 26 rādītājiem no 27 un 39 no 52 rādītājiem). Attiecībā uz ESSF bija tikai viens rādītājs (21), kuram lielais pieejamo datu daudzums neļāva aprēķināt panākto progresu. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Bieži trūka ikgadējo starpposma mērķu. Ja starpposma mērķi bija pieejami, Komisija bija formulējusi atrunas par to izmantošanu (22), turpretī mēs uzskatām, ka tiem ir svarīga nozīme darbības rezultātu uzraudzībā. |
| --- | --- |

3.30.

Dažām programmām pieejamie dati nebija pietiekami kvalitatīvi

Daudziem dažu programmu rādītājiem nebija pieejami dati pēc 2015. gada vai vispār nebija datu par sasniegto progresu

| 3.31. | Mēs konstatējām, ka dažām programmām (sk.
  3.11. izcēlumu
  ) par vairāk nekā 25 % rādītāju nebija pieejami dati pēc 2015. gada vai vispār nebija datu par sasniegto progresu. Mēs arī ievērojām, ka darbības rezultātu sistēmā bija iekļauti daži rādītāji, lai gan bija zināms, ka ir problēmas saistībā ar datu pieejamību (23). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Savā ieteikumā par 2017. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Padome uzsvēra, ka, ziņojot “par darbības rezultātiem, ir jāiekļauj jaunākā informācija par darbības rezultātiem saistībā ar progresu virzībā uz mērķu sasniegšanu” (24). Arī Eiropas Parlaments 2017. gada budžeta izpildes apstiprināšanā aicināja Komisiju “ziņojumos par darbības rezultātiem, tostarp pārvaldības un izpildes gada ziņojumā, iekļaut atjauninātu informāciju par darbības rezultātiem saistībā ar progresu mērķu sasniegšanā (..)” (25).






  3.11. izcēlums


  Par daudziem rādītājiem nav jaunāko datu vai vispār nav faktisku datu
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

3.32.

3.11. izcēlums

Par daudziem rādītājiem nav jaunāko datu vai vispār nav faktisku datu

Image 25

Avots:

ERP.

Citi datu kvalitātes jautājumi

| 3.33. | Daži citi datu kvalitātes jautājumi vēl vairāk sarežģī progresa analīzi; tie ir uzskaitīti turpmāk.






  — | Būtiskas izmaiņas rādītāja darbības jomā, kuru dēļ rodas neatbilstības starp atsauces datiem, datiem par sasniegto un mērķi, piemēram, Attīstības sadarbības instrumenta (ASI), 2. konkrētā mērķa 2. rādītājs “No ASI finansētu projektu skaits demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanai ASI atbalsta saņēmējās valstīs”. Kopējās RELEX informācijas sistēmas (CRIS) kodi, ko izmanto šā rādītāja datu iegūšanai, tika ievērojami paplašināti, sākot ar 2016. gadu, “lai aptvertu plašāku nozaru klāstu, kas iekļautas rādītājā”. |
| --- | --- | --- |

3.33.

—

Būtiskas izmaiņas rādītāja darbības jomā, kuru dēļ rodas neatbilstības starp atsauces datiem, datiem par sasniegto un mērķi, piemēram, Attīstības sadarbības instrumenta (ASI), 2. konkrētā mērķa 2. rādītājs “No ASI finansētu projektu skaits demokrātijas, tiesiskuma, labas pārvaldības un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanai ASI atbalsta saņēmējās valstīs”. Kopējās RELEX informācijas sistēmas (CRIS) kodi, ko izmanto šā rādītāja datu iegūšanai, tika ievērojami paplašināti, sākot ar 2016. gadu, “lai aptvertu plašāku nozaru klāstu, kas iekļautas rādītājā”.

| — | Atsauces dati, starpposma mērķis un dati par panākto virzību ir izteikti dažādos formātos, līdz ar to nav iespējams novērtēt gūtos panākumus, piemēram, “Apvārsnis 2020” programmas 8.–12. konkrētā mērķa 2. rādītājs. Šo rādītāju rezultātu (“patentu pieteikumu skaits”) formāts atšķiras no atsauces datiem un mērķrādītāja formāta, kas izteikts kā “patentu pieteikumu skaits uz 10 miljoniem EUR finansējuma”. |
| --- | --- |

—

Atsauces dati, starpposma mērķis un dati par panākto virzību ir izteikti dažādos formātos, līdz ar to nav iespējams novērtēt gūtos panākumus, piemēram, “Apvārsnis 2020” programmas 8.–12. konkrētā mērķa 2. rādītājs. Šo rādītāju rezultātu (“patentu pieteikumu skaits”) formāts atšķiras no atsauces datiem un mērķrādītāja formāta, kas izteikts kā “patentu pieteikumu skaits uz 10 miljoniem EUR finansējuma”.

| — | Novecojuši rādītāju atsauces dati, kas rada nereālu “progresu virzībā uz mērķrādītāju” un “attālumu līdz mērķrādītājam”, piemēram, ERAF programmas 1. vispārējā mērķa 3. rādītājs “Siltumnīcefekta gāzu emisija” (izmanto arī Kohēzijas fonda 1. vispārējā mērķa 1. rādītājam). Atsauces gads plānotajam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumam par 20 % līdz 2020. gadam ir 1990. gads, taču saskaņā ar programmu pārskatiem bija vērojams samazinājums par 19,8 % jau pirms programmu sākuma 2014. gadā. |
| --- | --- |

—

Novecojuši rādītāju atsauces dati, kas rada nereālu “progresu virzībā uz mērķrādītāju” un “attālumu līdz mērķrādītājam”, piemēram, ERAF programmas 1. vispārējā mērķa 3. rādītājs “Siltumnīcefekta gāzu emisija” (izmanto arī Kohēzijas fonda 1. vispārējā mērķa 1. rādītājam). Atsauces gads plānotajam siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumam par 20 % līdz 2020. gadam ir 1990. gads, taču saskaņā ar programmu pārskatiem bija vērojams samazinājums par 19,8 % jau pirms programmu sākuma 2014. gadā.

Dažās programmās ietvertie mērķi nav pietiekami vērienīgi

| 3.34. | Vairākas programmas (17 programmas no 22 pārbaudītajām programmām) ietvēra mērķus, kam, mūsuprāt, pietrūkst vēriena. Tas, cik vērienīgs ir mērķis, atkarīgs no profesionālā sprieduma. Mēs konstatējām šādas kategorijas, kuras uzskatām par nepārprotami pieticīgām:






  1) | mērķi, kas pilnībā sasniegti programmas septiņu gadu īstenošanas perioda pirmajos pāris gados, piemēram, EJZF rādītājs “ES zvejas flotes rentabilitāte pēc flotes segmenta”, kura mērķrādītājs, proti, ES zvejas flotes vidējā neto peļņas norma no 10 % līdz 12 %, jau bija sasniegts līdz 2015. gadam; |
| --- | --- | --- |

3.34.

1)

mērķi, kas pilnībā sasniegti programmas septiņu gadu īstenošanas perioda pirmajos pāris gados, piemēram, EJZF rādītājs “ES zvejas flotes rentabilitāte pēc flotes segmenta”, kura mērķrādītājs, proti, ES zvejas flotes vidējā neto peļņas norma no 10 % līdz 12 %, jau bija sasniegts līdz 2015. gadam;

| 2) | īpaši mazi mērķrādītāji, piemēram, Kohēzijas fonda rādītājs “Jaunās dzelzceļa līnijas kopējais garums” ir noteikts 64 km (TEN-T) visā programmas laikposmā, t. i., aptuveni 9 km gadā visā ES (26); |
| --- | --- |

2)

īpaši mazi mērķrādītāji, piemēram, Kohēzijas fonda rādītājs “Jaunās dzelzceļa līnijas kopējais garums” ir noteikts 64 km (TEN-T) visā programmas laikposmā, t. i., aptuveni 9 km gadā visā ES (26);

| 3) | mērķrādītāji, kas ir tādi paši kā atsauces dati/īpaši neatšķiras no tiem, piemēram, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 5. konkrētā mērķa “Vadošā loma rūpniecībā” rādītāja “Patentu pieteikumi un patenti, kas piešķirti dažādās pamattehnoloģijās un rūpnieciskās tehnoloģijās” mērķrādītājs bija pat zemāks par atsauces datiem (27). |
| --- | --- |

3)

mērķrādītāji, kas ir tādi paši kā atsauces dati/īpaši neatšķiras no tiem, piemēram, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” 5. konkrētā mērķa “Vadošā loma rūpniecībā” rādītāja “Patentu pieteikumi un patenti, kas piešķirti dažādās pamattehnoloģijās un rūpnieciskās tehnoloģijās” mērķrādītājs bija pat zemāks par atsauces datiem (27).

| 3.35. | Programmas, kurās iekļauti 15 % vai vairāk rādītāju ar šādu pieticīgu mērķrādītāju, ir apkopotas
  3.12. izcēlumā
  .






  3.12. izcēlums


  Dažām programmām tika izvirzīti daudzi pieticīgi mērķi
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

3.35.

3.12. izcēlums

Dažām programmām tika izvirzīti daudzi pieticīgi mērķi

Image 26

Avots:

ERP.

2. daļa. Revīzijas palātas lietderības revīziju rezultāti: galvenie secinājumi un ieteikumi

Ievads

| 3.36. | Katru gadu mēs publicējam īpašos ziņojumus, kuros izskatām, cik labi ES budžeta izpildē ir piemēroti pareizas finanšu pārvaldības principi. 2018. gadā mēs publicējām 35 īpašos ziņojumus (28) (29). Tie aptvēra visas DFS izdevumu kategorijas (30) un tajos bija formulēti 380 ieteikumi par plašu tematu loku (sk.
  3.13. izcēlumu)
  . Publicētās atbildes uz mūsu ziņojumiem liecina, ka revidētās vienības pilnībā pieņēma 78 % no mūsu ieteikumiem salīdzinājumā ar 68 % 2017. gadā (sk.
  3.14. izcēlumu
  ). 2018. gada īpašajos ziņojumos dalībvalstīm adresētie ieteikumi ir apkopoti
  3.2. pielikumā
  .






  3.13. izcēlums


  Ieteikumi attiecas uz plašu tematu loku
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

3.36.

3.13. izcēlums

Ieteikumi attiecas uz plašu tematu loku

Image 27

Avots:

ERP.

| 3.14. izcēlums


  Revidētās vienības pieņēma lielāko daļu mūsu ieteikumu
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- |

3.14. izcēlums

Revidētās vienības pieņēma lielāko daļu mūsu ieteikumu

Image 28

Avots:

ERP.

1.a apakškategorija “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” un 1.b apakškategorija “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”

| 3.37. | Par šīm DFS izdevumu kategorijām 2018. gadā mēs publicējām divpadsmit īpašos ziņojumus (31). Vēlamies vērst uzmanību uz dažiem svarīgākajiem secinājumiem un ieteikumiem, kas ietverti sešos no šiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

3.37.

a)   Īpašais ziņojums Nr. 8/2018 “ES atbalsts produktīvām investīcijām uzņēmumos”

| 3.38. | Mēs konstatējām, ka revidētajos projektos kopumā bija sasniegti plānotie rezultāti un ka vairumā gadījumu šie rezultāti joprojām pastāvēja un tika izmantoti. Tomēr vienā piektdaļā gadījumu sasniegtie rezultāti nesaglabājās. Mēs secinājām, ka galvenais iemesls bija tas, ka Komisija un valsts/reģionu iestādes nepietiekami uzsvēra rezultātu noturību gan programmu, gan projektu pārvaldības līmenī. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Mēs ieteicām:






  — | Komisijai darbības programmu apstiprināšanas procesā pievērst īpašu uzmanību tam, kā dalībvalstis ņem vērā projektu rezultātu noturību, |
| --- | --- | --- |

3.39.

—

Komisijai darbības programmu apstiprināšanas procesā pievērst īpašu uzmanību tam, kā dalībvalstis ņem vērā projektu rezultātu noturību,

| — | dalībvalstīm uzlabot projektu atlases procedūras un kritērijus. |
| --- | --- |

—

dalībvalstīm uzlabot projektu atlases procedūras un kritērijus.

b)   Īpašais ziņojums Nr. 9/2018 par publiskā un privātā sektora (PPP) partnerību Eiropas Savienībā

| 3.40. | Mēs konstatējām, ka, lai gan PPP spēj nodrošināt ātrāku politikas īstenošanu un panākt labu uzturēšanas līmeni visā dzīves ciklā, ES atbalstītās PPP, kuras mēs revidējām, ne vienmēr bija efektīvi pārvaldītas un nesniedza atbilstīgu ieguldīto līdzekļu atdevi. Revidēto PPP iespējamie ieguvumi bieži netika sasniegti, jo, tāpat kā tradicionāli iepirktu projektu gadījumā, tie saskārās ar kavējumiem, izmaksu pieaugumu un projektu iznākuma nepietiekamu izmantošanu. Turklāt trūka gan atbilstīgas analīzes par PPP potenciālu nodrošināt ieguldīto līdzekļu papildu atdevi, gan atbilstīgu stratēģiju par PPP izmantošanu, iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Mēs iesakām Komisijai un dalībvalstīm izvairīties no PPP intensīvākas un plašākas izmantošanas, pirms nav atrisinātas apzinātās problēmas. |
| --- | --- |

3.41.

c)   Īpašais ziņojums Nr. 12/2018 par platjoslu ES dalībvalstīs

| 3.42. | Mēs konstatējām, ka, lai gan platjoslas pārklājums Eiropas Savienībā kopumā ir uzlabojies, ne visi 2020. gadam izvirzītie mērķi tiks sasniegti. Visas dalībvalstis ir izstrādājušas platjoslas stratēģijas, tomēr mūsu pārbaudīto stratēģiju mērķi ne vienmēr saskanēja ar stratēģiju “Eiropa 2020”. Turklāt ne visas apmeklētās dalībvalstis ir izveidojušas atbilstošu tiesisko un regulatīvo vidi attiecībā uz konkurenci starp pakalpojumu sniedzējiem. Visbeidzot, ne vienmēr tika pienācīgi risinātas platjoslas infrastruktūras finansēšanas vajadzības lauku un piepilsētu apvidos. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Mēs ieteicām:






  — | dalībvalstīm izstrādāt jaunus plānus laikposmam pēc 2020. gada, |
| --- | --- | --- |

3.43.

—

dalībvalstīm izstrādāt jaunus plānus laikposmam pēc 2020. gada,

| — | Komisijai precizēt valsts atbalsta pamatnostādņu piemērošanu un atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt lielāku konkurenci platjoslas pakalpojumu sniegšanā, |
| --- | --- |

—

Komisijai precizēt valsts atbalsta pamatnostādņu piemērošanu un atbalstīt dalībvalstu centienus veicināt lielāku konkurenci platjoslas pakalpojumu sniegšanā,

| — | Eiropas Investīciju bankai koncentrēt atbalstu uz maza un vidēja lieluma projektiem teritorijās, kurās publiskā sektora atbalsts ir visvairāk vajadzīgs. |
| --- | --- |

—

Eiropas Investīciju bankai koncentrēt atbalstu uz maza un vidēja lieluma projektiem teritorijās, kurās publiskā sektora atbalsts ir visvairāk vajadzīgs.

d)   Īpašais ziņojums Nr. 17/2018 par līdzekļu apguvi

| 3.44. | Mēs konstatējām, ka gan 2007.–2013. gada, gan 2014.–2020. gada plānošanas periodā tiesiskā regulējuma novēlota pieņemšana izraisīja arī novēlotu darbības programmu pieņemšanu. Tam bija neizbēgams domino efekts uz piešķirto līdzekļu izmantošanas sākumu. Lai gan daži Komisijas veiktie pasākumi ievērojami uzlaboja līdzekļu apguvi 2007.–2013. gadā, maz uzmanības tika pievērsts rezultātiem. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Mēs ieteicām Komisijai:






  — | ierosināt likumdevējām iestādēm laika grafiku, lai nodrošinātu, ka īstenošana var sākties plānošanas perioda sākumā, |
| --- | --- | --- |

3.45.

—

ierosināt likumdevējām iestādēm laika grafiku, lai nodrošinātu, ka īstenošana var sākties plānošanas perioda sākumā,

| — | nodrošināt koncentrēšanos uz rezultātu sasniegšanu. |
| --- | --- |

—

nodrošināt koncentrēšanos uz rezultātu sasniegšanu.

e)   Īpašais ziņojums Nr. 30/2018 par pasažieru tiesībām

| 3.46. | Mēs konstatējām, ka regulas attiecas uz galvenajiem sabiedriskā transporta veidiem, tāpēc ES pasažieru tiesību regulējums ir globāli vienots. Tomēr daudzi pasažieri nebija pietiekami informēti par savām tiesībām un bieži vien ar noteikumu izpildi saistītu problēmu dēļ tās nevarēja izmantot. Turklāt, kaut arī pamattiesības paredz aizsargāt visus pasažierus, kas izmanto visus četrus sabiedriskā tranasporta veidus, aizsardzības apmērs ir atkarīgs no izmantotā transporta veida. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Mēs ieteicām Komisijai:






  — | uzlabot ES pasažieru tiesību sistēmas saskaņotību, skaidrību un efektivitāti, |
| --- | --- | --- |

3.47.

—

uzlabot ES pasažieru tiesību sistēmas saskaņotību, skaidrību un efektivitāti,

| — | veikt pasākumus, lai veicinātu un koordinētu valsts izpildstruktūru īstenoto informatīvo kampaņu sākšanu, |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai veicinātu un koordinētu valsts izpildstruktūru īstenoto informatīvo kampaņu sākšanu,

| — | savos priekšlikumos grozīt pašreizējo regulējumu uzsvērt vajadzību nodrošināt valstu izpildstruktūrām papildu instrumentus pasažieru tiesību īstenošanai. |
| --- | --- |

—

savos priekšlikumos grozīt pašreizējo regulējumu uzsvērt vajadzību nodrošināt valstu izpildstruktūrām papildu instrumentus pasažieru tiesību īstenošanai.

f)   Īpašais ziņojums Nr. 28/2018 par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”

| 3.48. | Šajā īpašajā ziņojumā kopumā ir secināts, ka lielākā daļa Komisijas veikto vienkāršošanas pasākumu bija efektīvi samazinājuši administratīvo slogu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” atbalsta saņēmējiem, bet ne visos bija sasniegti vēlamie rezultāti, tātad vēl ir iespējami uzlabojumi. Atbalsta saņēmējiem ir vajadzīgi lietošanā vienkāršāki norādījumi un instrumenti, un Komisijai arī turpmāk vēl jāpārbauda jaunu finansēšanas shēmu piemērotība un izmantojamība. Svarīga ir arī noteikumu stabilitāte: atbalsta saņēmēji spēj pielāgoties sarežģītiem noteikumiem, taču bieža norādījumu maiņa var radīt neskaidrību un nenoteiktību. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Mēs ieteicām Komisijai:






  — | uzlabot saziņu ar pieteikumu iesniedzējiem un atbalsta saņēmējiem, |
| --- | --- | --- |

3.49.

—

uzlabot saziņu ar pieteikumu iesniedzējiem un atbalsta saņēmējiem,

| — | vairāk pārbaudīt vienreizējos maksājumus, |
| --- | --- |

—

vairāk pārbaudīt vienreizējos maksājumus,

| — | izpētīt iespējas vairāk izmantot divu posmu priekšlikumu novērtējumus, |
| --- | --- |

—

izpētīt iespējas vairāk izmantot divu posmu priekšlikumu novērtējumus,

| — | pārskatīt novērtēšanas ekspertu atlīdzības nosacījumus, |
| --- | --- |

—

pārskatīt novērtēšanas ekspertu atlīdzības nosacījumus,

| — | palielināt izcilības zīmoga popularitāti, |
| --- | --- |

—

palielināt izcilības zīmoga popularitāti,

| — | nodrošināt noteikumu un dalībniekiem sniegto norādījumu stabilitāti, |
| --- | --- |

—

nodrošināt noteikumu un dalībniekiem sniegto norādījumu stabilitāti,

| — | uzlabot ārštata revīziju kvalitāti, |
| --- | --- |

—

uzlabot ārštata revīziju kvalitāti,

| — | vēl vairāk vienkāršot MVU piedāvātos instrumentus un norādījumus. |
| --- | --- |

—

vēl vairāk vienkāršot MVU piedāvātos instrumentus un norādījumus.

2. izdevumu kategorija “Dabas resursi”

| 3.50. | Mēs publicējām astoņus īpašos ziņojumus par ilgtspējīgu izaugsmi un dabas resursiem, kā arī par vides un klimata pasākumiem. Mēs arī publicējām informatīvu apskatu par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nākotni, kam sekoja Atzinums Nr. 7/2018 par priekšlikumiem regulām, kuras attiecas uz KLP laikposmam pēc 2020. gada. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Mūsu īpašajos ziņojumos par dažādiem lauksaimniecības politikas aspektiem ir ietverti turpmāk uzskaitītie ieteikumi par KLP instrumentu, finansējuma un shēmu darbības uzlabošanu.






  — | Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2018 ir uzsvērta potenciālā sinerģija starp atjaunojamo energoresursu enerģijas politiku un fondiem, kas paredzēti ilgtspējīgas lauku attīstības veicināšanai, taču ir norādīts, ka šīs sinerģijas lielākoties netika realizētas. Mūsu ieteikumi attiecās uz turpmākās atjaunojamo energoresursu enerģijas politikas ilgtspēju. |
| --- | --- | --- |

3.51.

—

Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2018 ir uzsvērta potenciālā sinerģija starp atjaunojamo energoresursu enerģijas politiku un fondiem, kas paredzēti ilgtspējīgas lauku attīstības veicināšanai, taču ir norādīts, ka šīs sinerģijas lielākoties netika realizētas. Mūsu ieteikumi attiecās uz turpmākās atjaunojamo energoresursu enerģijas politikas ilgtspēju.

| — | Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2018 mēs secinājām, ka pamata maksājuma shēma lauksaimniekiem tiek īstenota pareizi, taču tai ir ierobežota ietekme uz vienkāršošanu, atbalsta mērķtiecīgāku piešķiršanu un atbalsta līmeņu konverģenci. Mēs ieteicām lauksaimniekiem paredzētos ierosinātos ienākumu atbalsta pasākumus saistīt ar atbilstīgiem darbības mērķiem un atsauces datiem, ar kuriem var salīdzināt to darbības rezultātus. |
| --- | --- |

—

Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2018 mēs secinājām, ka pamata maksājuma shēma lauksaimniekiem tiek īstenota pareizi, taču tai ir ierobežota ietekme uz vienkāršošanu, atbalsta mērķtiecīgāku piešķiršanu un atbalsta līmeņu konverģenci. Mēs ieteicām lauksaimniekiem paredzētos ierosinātos ienākumu atbalsta pasākumus saistīt ar atbilstīgiem darbības mērķiem un atsauces datiem, ar kuriem var salīdzināt to darbības rezultātus.

| — | Īpašajā ziņojumā Nr. 11/2018 tika izskatītas jaunas iespējas lauku attīstības projektu finansēšanai, kuras, lai gan ir vienkāršākas, nav vērstas uz rezultātiem. Mēs ieteicām Komisijai izvērtēt iespēju pāriet no radušos izmaksu atlīdzināšanas uz izdevumu atlīdzināšanu, pamatojoties uz rezultātiem. |
| --- | --- |

—

Īpašajā ziņojumā Nr. 11/2018 tika izskatītas jaunas iespējas lauku attīstības projektu finansēšanai, kuras, lai gan ir vienkāršākas, nav vērstas uz rezultātiem. Mēs ieteicām Komisijai izvērtēt iespēju pāriet no radušos izmaksu atlīdzināšanas uz izdevumu atlīdzināšanu, pamatojoties uz rezultātiem.

| 3.52. | Citos īpašajos ziņojumos, kas attiecas uz tādām politikas jomām kā enerģētika, klimats, vide, gaisa kvalitāte un dzīvnieku labturība, arī ir iekļauti ieteikumi nolūkā uzlabot rezultātus, kuri sasniegti ar ES budžetu, pilnveidojot nozaru sinerģiju un pastiprinot pārskatatbildību. Piemēram:






  — | integrēt gaisa kvalitātes politiku citās ES politikas jomās (Īpašais ziņojums Nr. 23/2018), |
| --- | --- | --- |

3.52.

—

integrēt gaisa kvalitātes politiku citās ES politikas jomās (Īpašais ziņojums Nr. 23/2018),

| — | stiprināt saikni starp savstarpējās atbilstības sistēmu un dzīvnieku labturību (Īpašais ziņojums Nr. 31/2018), |
| --- | --- |

—

stiprināt saikni starp savstarpējās atbilstības sistēmu un dzīvnieku labturību (Īpašais ziņojums Nr. 31/2018),

| — | uzlabot saskaņotību starp lauksaimniecības, klimata, vides un pētniecības sistēmām, lai pastiprinātu augsnes aizsardzību (Īpašais ziņojums Nr. 33/2018), |
| --- | --- |

—

uzlabot saskaņotību starp lauksaimniecības, klimata, vides un pētniecības sistēmām, lai pastiprinātu augsnes aizsardzību (Īpašais ziņojums Nr. 33/2018),

| — | uzlabot būtiskus pārvaldības un pārskatatbildības elementus ES programmā, kas paredzēta, lai komerciālā mērogā demonstrētu videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un inovatīvas atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijas (Īpašais ziņojums Nr. 24/2018), |
| --- | --- |

—

uzlabot būtiskus pārvaldības un pārskatatbildības elementus ES programmā, kas paredzēta, lai komerciālā mērogā demonstrētu videi nekaitīgu oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un inovatīvas atjaunojamo energoresursu enerģijas tehnoloģijas (Īpašais ziņojums Nr. 24/2018),

| — | uzlabot plūdu novēršanas projektu atlasi (Īpašais ziņojums Nr. 25/2018) un oglekļa dioksīda uztveršanas vai inovatīvu atjaunojamo energoresursu projektu atlasi (Īpašais ziņojums Nr. 24/2018), pamatojoties uz objektīviem un atbilstīgiem kritērijiem. |
| --- | --- |

—

uzlabot plūdu novēršanas projektu atlasi (Īpašais ziņojums Nr. 25/2018) un oglekļa dioksīda uztveršanas vai inovatīvu atjaunojamo energoresursu projektu atlasi (Īpašais ziņojums Nr. 24/2018), pamatojoties uz objektīviem un atbilstīgiem kritērijiem.

3. kategorija “Drošība un pilsonība” un 4. kategorija “Globālā Eiropa”

| 3.53. | Par šīm DFS kategorijām mēs publicējām astoņus īpašos ziņojumus. Vēlamies vērst uzmanību uz dažiem svarīgākajiem secinājumiem un ieteikumiem četros no šiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

3.53.

a)   Īpašais ziņojums Nr. 7/2018 par Turciju

| 3.54. | Mēs konstatējām, ka palīdzība kopumā bija labi izstrādāta un ka projekti bija snieguši iznākumus. Tomēr galvenokārt politiskās gribas trūkuma dēļ un tāpēc, ka Komisija ir maz izmantojusi nosacījumus, ES palīdzība nav pietiekami atrisinājusi dažas valsts pamatvajadzības attiecībā uz pārvaldības uzlabošanu un tiesiskumu. Turklāt bieži vien bija apdraudēta rezultātu ilgtspēja. Tāpēc uzskatām, ka finansējuma efektivitāte bija visai ierobežota. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Mēs ieteicām Komisijai un attiecīgos gadījumos Eiropas Ārējās darbības dienestam:






  — | Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta finansējumu konkrētāk novirzīt uz jomām, kurās jāveic nokavētas reformas, |
| --- | --- | --- |

3.55.

—

Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta finansējumu konkrētāk novirzīt uz jomām, kurās jāveic nokavētas reformas,

| — | uzlabot nozaru pieejas novērtējumus, |
| --- | --- |

—

uzlabot nozaru pieejas novērtējumus,

| — | plašāk piemērot nosacījumus, |
| --- | --- |

—

plašāk piemērot nosacījumus,

| — | uzlabot projektu darbības rezultātu uzraudzību, |
| --- | --- |

—

uzlabot projektu darbības rezultātu uzraudzību,

| — | samazināt nepadarītā darba apjomu, selektīvi piemērojot netiešu pārvaldību. |
| --- | --- |

—

samazināt nepadarītā darba apjomu, selektīvi piemērojot netiešu pārvaldību.

b)   Īpašais ziņojums Nr. 20/2018 par Āfrikas miera un drošības sistēmu (ĀMDS)

| 3.56. | Mēs konstatējām, ka ES atbalstam, ko finansēja no Eiropas Attīstības fonda, bija neliela ietekme un tas jāpārorientē. Lai gan tika ieviests plašs stratēģiskais satvars, ES atbalsts Āfrikas miera un drošības sistēmai bija ilgstoši novirzīts tās pamatdarbības izmaksu segšanai. Sakarā ar Āfrikas Savienības vāju finansiālu iesaisti ĀMDS daudzus gadus bija lielā mērā atkarīga no līdzekļu devēju sniegtā atbalsta. Lai gan ES sniedza finansiālu ieguldījumu ĀMDS komponentos, to spējas ievērojami atšķīrās un joprojām saglabājās vairākas problēmas. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Mēs ieteicām Komisijai un attiecīgos gadījumos Eiropas Ārējās darbības dienestam:






  — | sekmēt Āfrikas Savienības līdzatbildību par ĀMDS, lai panāktu finansiālu neatkarību, un ES atbalstu virzīt spēju veidošanas pasākumiem, nevis pamatdarbības izmaksu segšanai, |
| --- | --- | --- |

3.57.

—

sekmēt Āfrikas Savienības līdzatbildību par ĀMDS, lai panāktu finansiālu neatkarību, un ES atbalstu virzīt spēju veidošanas pasākumiem, nevis pamatdarbības izmaksu segšanai,

| — | panākt, lai intervences pasākumi pastāvīgi būtu balstīti uz rezultātiem, novērst kavēšanos saistībā ar līgumu slēgšanu un atpakaļejošu finansēšanu, uzlabot uzraudzību un saskaņoti izmantot finansēšanas instrumentus. |
| --- | --- |

—

panākt, lai intervences pasākumi pastāvīgi būtu balstīti uz rezultātiem, novērst kavēšanos saistībā ar līgumu slēgšanu un atpakaļejošu finansēšanu, uzlabot uzraudzību un saskaņoti izmantot finansēšanas instrumentus.

c)   Īpašais ziņojums Nr. 27/2018 par bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā

| 3.58. | Mēs konstatējām, ka, neraugoties uz sarežģītajiem apstākļiem, bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā izdevās ātri mobilizēt 3 miljardus EUR, lai nekavējoties reaģētu uz bēgļu krīzi. Tomēr tam neizdevās pilnībā sasniegt savu mērķi – efektīvi koordinēt šo reakciju. Revidētie projekti sniedza bēgļiem noderīgu atbalstu, lielākā daļa no tiem bija sasniegusi tiešos rezultātus, taču puse vēl nav sasniegusi plānotos rezultātus. Turklāt mēs konstatējām, ka ir iespējams palielināt naudas palīdzības projektu lietderību. Tādēļ mēs secinājām, ka mehānisms varēja būt efektīvāks un varēja sniegt lielāku ieguldīto līdzekļu atdevi. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | Mēs ieteicām Komisijai:






  — | efektīvāk apmierināt bēgļu vajadzības pašvaldību infrastruktūras un sociālekonomiskā atbalsta jomā, |
| --- | --- | --- |

3.59.

—

efektīvāk apmierināt bēgļu vajadzības pašvaldību infrastruktūras un sociālekonomiskā atbalsta jomā,

| — | uzlabot palīdzības racionalizēšanu un papildināmību, skaidri sadalot uzdevumus starp dažādiem finansējuma avotiem, |
| --- | --- |

—

uzlabot palīdzības racionalizēšanu un papildināmību, skaidri sadalot uzdevumus starp dažādiem finansējuma avotiem,

| — | īstenot stratēģiju pārejai no humānās uz attīstības palīdzību, |
| --- | --- |

—

īstenot stratēģiju pārejai no humānās uz attīstības palīdzību,

| — | uzlabot naudas palīdzības projektu lietderību, |
| --- | --- |

—

uzlabot naudas palīdzības projektu lietderību,

| — | strādāt ar Turcijas iestādēm, lai uzlabotu starptautisko NVO darbības vidi, |
| --- | --- |

—

strādāt ar Turcijas iestādēm, lai uzlabotu starptautisko NVO darbības vidi,

| — | paplašināt uzraudzību un ziņošanu saistībā ar bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā. |
| --- | --- |

—

paplašināt uzraudzību un ziņošanu saistībā ar bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā.

d)   Īpašais ziņojums Nr. 32/2018 par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu Āfrikai

| 3.60. | Mēs konstatējām, ka ESTF Āfrikai ir elastīgs instruments. Tomēr, ņemot vērā vēl nepieredzētās grūtības, ar kurām tas saskārās, tā koncepcijai bija jāpievērš lielāka uzmanība. ESTF Āfrikai sāka projektus daudz ātrāk nekā tradicionālie instrumenti, bet saskārās ar līdzīgām problēmām, kas kavēja īstenošanu. Lai gan revidētie projekti bija agrīnā posmā, tiem jau bija tiešie rezultāti. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | Mēs ieteicām Komisijai:






  — | uzlabot ESTF Āfrikai mērķu kvalitāti, |
| --- | --- | --- |

3.61.

—

uzlabot ESTF Āfrikai mērķu kvalitāti,

| — | pārskatīt projektu atlases procedūru, |
| --- | --- |

—

pārskatīt projektu atlases procedūru,

| — | veikt pasākumus, lai paātrinātu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, lai paātrinātu īstenošanu,

| — | uzlabot ESTF Āfrikai uzraudzību. |
| --- | --- |

—

uzlabot ESTF Āfrikai uzraudzību.

5. kategorija “Administrācija”

| 3.62. | 2018. gadā mēs publicējām trīs īpašos ziņojumus pārvaldes jomā. Vēlamies vērst uzmanību uz dažiem svarīgākajiem secinājumiem un ieteikumiem vienā no šiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

3.62.

a)   Īpašais ziņojums Nr. 34/2018 par ES iestāžu biroju telpām

| 3.63. | Palāta konstatēja, ka iestādes bija efektīvi pārvaldījušas izdevumus par biroja telpām, taču ēku stratēģijas ne vienmēr tika oficiāli dokumentētas. Iestādes sadarbojās un piemēroja līdzīgus lēmumu pieņemšanas principus. Tomēr ziņojumi budžeta lēmējiestādēm nav pietiekami, lai veiktu salīdzināšanu un efektivitātes analīzi. Mūsu analizētie lielu būvniecības projektu finansēšanas mehānismi bieži vien bija sarežģīti, un tas ietekmēja pārredzamību. Lielākajā daļā gadījumu šo projektu īstenošana kavējās, un tas dažkārt radīja papildu izmaksas. |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Mēs ieteicām iestādēm:






  — | atjaunināt un oficiāli dokumentēt savas ēku stratēģijas un sistemātiski atjaunināt plānošanas dokumentus, |
| --- | --- | --- |

3.64.

—

atjaunināt un oficiāli dokumentēt savas ēku stratēģijas un sistemātiski atjaunināt plānošanas dokumentus,

| — | palielināt būvniecības projektu finansēšanas mehānismu izmantošanas budžeta pārredzamību, |
| --- | --- |

—

palielināt būvniecības projektu finansēšanas mehānismu izmantošanas budžeta pārredzamību,

| — | ieviest atbilstīgas pārvaldības procedūras attiecībā uz lieliem būvniecības un renovācijas projektiem, |
| --- | --- |

—

ieviest atbilstīgas pārvaldības procedūras attiecībā uz lieliem būvniecības un renovācijas projektiem,

| — | uzlabot ēku portfeļa datu konsekvenci un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

uzlabot ēku portfeļa datu konsekvenci un uzraudzību.

Ziņojumi par funkcionējošu vienoto tirgu un ilgtspējīgu monetāro savienību

| 3.65. | Visbeidzot, mēs publicējām četrus īpašos ziņojumus par tēmu “Funkcionējošs vienotais tirgus un ilgtspējīga monetārā savienība”. Vēlamies vērst uzmanību uz dažiem svarīgākajiem secinājumiem un ieteikumiem, kas sniegti trijos no šiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

3.65.

a)   Īpašais ziņojums Nr. 2/2018 “Eiropas Centrālās bankas darbības efektivitāte, īstenojot banku krīzes vadību”

| 3.66. | Šajā revīzijā tika novērtēta Eiropas Centrālās bankas (ECB) darbības efektivitāte saistībā ar vienu konkrētu uzraudzības uzdevumu – krīzes vadību. ECB izveidoja krīzes vadības sistēmu, bet bija nepieciešams novērst dažas izstrādes nepilnības un neefektīvas īstenošanas pazīmes. Tika ieviestas procedūras banku atveseļošanas plānu novērtēšanai, un vērtētājiem bija pieejami noderīgi rīki un norādījumi. Taču atveseļošanas plānu novērtējumu rezultāti netika sistemātiski izmantoti, lai konstatētu krīzi un reaģētu uz to. ECB nebija sistēmas, lai izmantotu bankām specifiskus ierosinātājfaktorus, kas varētu signalizēt par bankas finansiālā stāvokļa iespējamo pasliktināšanos. Turklāt sistēmas un norādījumi attiecībā uz agrīnas intervences novērtējumiem nebija pietiekami izstrādāti, savukārt vadības ziņojumi par vāju banku aktīvu kvalitāti un attiecīgām spējām uz vietas ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

3.66.

| 3.67. | Mēs ieteicām Eiropas Centrālajai bankai:






  — | pilnveidot norādījumus par agrīnu novērtējumu, tostarp par ātru reaģēšanu krīzes situācijā, |
| --- | --- | --- |

3.67.

—

pilnveidot norādījumus par agrīnu novērtējumu, tostarp par ātru reaģēšanu krīzes situācijā,

| — | noteikt skaidru rādītāju kopumu krīzes konstatēšanai un reaģēšanai uz krīzes situāciju, |
| --- | --- |

—

noteikt skaidru rādītāju kopumu krīzes konstatēšanai un reaģēšanai uz krīzes situāciju,

| — | uzlabot atveseļošanas plānā iekļautās informācijas uzraudzību un izmantošanu. |
| --- | --- |

—

uzlabot atveseļošanas plānā iekļautās informācijas uzraudzību un izmantošanu.

b)   Īpašais ziņojums Nr. 3/2018 par makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (MNNP)

| 3.68. | Mēs pārbaudījām Eiropas Komisijas makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras īstenošanu, kuras mērķis ir noteikt, novērst un risināt makroekonomikas nelīdzsvarotību, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt ekonomikas stabilitāti. Mēs konstatējām, ka MNNP kopumā bija labi izstrādāta, taču Komisija to neīstenoja tā, lai nodrošinātu nelīdzsvarotības efektīvu novēršanu un koriģēšanu. Vispārīgākā nozīmē, Komisijas sagatavotajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos bija daži trūkumi, trūka pārredzamības to dalībvalstu klasifikācijā, kurās pastāv nelīdzsvarotība, Komisijas padziļinātā analīze – kaut arī tās līmenis ir labs – bija kļuvusi mazāk pamanāma, un nav sabiedrības izpratnes par procedūru un tās sekām. Turklāt procedūra pietiekami neveicināja nelīdzsvarotības agrīnu konstatēšanu, jo tās rādītāji bija balstīti uz novecojušiem datiem un mainīgiem vidējiem lielumiem, neņemot vērā jaunākos notikumus. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Mēs ieteicām Komisijai būtiski uzlabot konkrētus tās vadības aspektus un piešķirt MNNP lielāku nozīmi. |
| --- | --- |

3.69.

c)   Īpašais ziņojums Nr. 18/2018 “Vai ir sasniegts Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas galvenais mērķis”

| 3.70. | Mēs konstatējām, ka vairākās īpaši lielu parādu apgrūtinātās dalībvalstīs stabilitātes un izaugsmes pakts nav pieņemamā laikposmā nodrošinājis pietiekamu progresu virzībā uz vidēja termiņa mērķu sasniegšanu. Eiropas Komisija ir plaši izmantojusi rīcības brīvību, nosakot īstenošanas noteikumus un pieņemot atsevišķus lēmumus, lai samazinātu korekcijas prasības. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Mēs ieteicām Komisijai:






  — | mainīt prasītās korekcijas likmes, kas ietvertas “prasību matricā”, lai palielinātu korekcijas prasības dalībvalstīm, kurās parāda attiecība pārsniedz 60 %, un novērst pieļaujamās novirzes kopējo ietekmi, ja tiek piemērotas vairākas klauzulas, |
| --- | --- | --- |

3.71.

—

mainīt prasītās korekcijas likmes, kas ietvertas “prasību matricā”, lai palielinātu korekcijas prasības dalībvalstīm, kurās parāda attiecība pārsniedz 60 %, un novērst pieļaujamās novirzes kopējo ietekmi, ja tiek piemērotas vairākas klauzulas,

| — | reformēt elastīguma klauzulu pašreizējo piemērošanu, ierobežojot elastīgumu attiecībā uz reformu faktiskajām fiskālajām izmaksām, un nodrošināt, lai ieguldījuma klauzula vairs netiktu piemērota tās pašreizējā formā, bet būtu pārveidota tā, ka visi papildu izdevumi, kas radušies tāpēc, ka bijušas novirzes no sākotnējā scenārija virzībā uz vidējā termiņa mērķi (t. i., visos gados pēc klauzulas piešķiršanas), būtu saistīti ar ieguldījumiem un palielinātu publisko ieguldījumu daļu attiecībā pret IKP, |
| --- | --- |

—

reformēt elastīguma klauzulu pašreizējo piemērošanu, ierobežojot elastīgumu attiecībā uz reformu faktiskajām fiskālajām izmaksām, un nodrošināt, lai ieguldījuma klauzula vairs netiktu piemērota tās pašreizējā formā, bet būtu pārveidota tā, ka visi papildu izdevumi, kas radušies tāpēc, ka bijušas novirzes no sākotnējā scenārija virzībā uz vidējā termiņa mērķi (t. i., visos gados pēc klauzulas piešķiršanas), būtu saistīti ar ieguldījumiem un palielinātu publisko ieguldījumu daļu attiecībā pret IKP,

| — | nodrošināt atbilstību starp preventīvās daļas un korektīvās daļas prasībām, |
| --- | --- |

—

nodrošināt atbilstību starp preventīvās daļas un korektīvās daļas prasībām,

| — | konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos iekļaut skaidrākas prasības un labāk izskaidrot prasības un riskus, ja tās netiek savlaicīgi īstenotas. |
| --- | --- |

—

konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos iekļaut skaidrākas prasības un labāk izskaidrot prasības un riskus, ja tās netiek savlaicīgi īstenotas.

3. daļa. Ieteikumu īstenošanas pārbaude

| 3.72. | Katru gadu mēs pārskatām, cik lielā mērā mūsu revidētās vienības ir veikušas pasākumus saistībā ar mūsu ieteikumiem. Mūsu ieteikumu īstenošanas pārbaude ir svarīgs posms revīzijas ciklā. Tas sniedz atgriezenisko saikni par mūsu darba ietekmi un mudina revidējamās vienības īstenot mūsu ieteikumus. |
| --- | --- |

3.72.

Mēs analizējām visu Komisijai 2015. gadā adresēto ieteikumu īstenošanu

| 3.73. | Iepriekšējos gados mēs analizējām tikai tos atlasītos ieteikumus, kas tika sniegti trīs gadus iepriekš. Šogad mēs analizējām visus 185 ieteikumus, kas adresēti Komisijai 25 pieņemtajos 2015. gada īpašajos ziņojumos. Mēs nepārbaudījām viena ieteikuma īstenošanu, jo tas vairs nebija aktuāls. Mēs arī nepārbaudījām 48 ieteikumus, kas bija adresēti dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.73.

| 3.74. | Pārbaudes laikā veicām dokumentāras pārbaudes un iztaujājām Komisijas darbiniekus. Lai nodrošinātu objektīvu un līdzsvarotu pārskatu, savus konstatējumus nosūtījām Komisijai un galīgajā analīzē ņēmām vērā tās atbildes. |
| --- | --- |

3.74.

Kā Komisija ir īstenojusi mūsu ieteikumus?

| 3.75. | No 184 mūsu pēcpārbaudītajiem ieteikumiem Komisija bija pilnībā īstenojusi 114 (62 %). No atlikušajiem ieteikumiem 26 (14 %) tā bija īstenojusi lielākajā daļā aspektu, 33 (18 %) – dažos aspektos, bet pārējos 11 (6 %) nebija īstenojusi vispār (sk.
  3.15. izcēlumu
  ). Ieteikumu īstenošanas pakāpe ir detalizētāk atspoguļota
  3.3. pielikumā
  .






  3.15. izcēlums


  Mūsu 2015. gada lietderības revīziju ieteikumu īstenošana
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

3.75.

3.15. izcēlums

Mūsu 2015. gada lietderības revīziju ieteikumu īstenošana

Image 29

Avots:

ERP.

| 3.76. | Dažās jomās Komisijas pieeja mūsu ieteikumiem bija īpaši atsaucīga. Visi ieteikumi, kas tika formulēti trīs īpašajos ziņojumos, proti, īpašajā ziņojumā par atjaunojamo enerģiju Austrumāfrikā (ĪZ Nr. 15/2015), par finansiālās palīdzības sniegšanu grūtībās nonākušām valstīm (ĪZ Nr. 18/2015) un par tehniskās palīdzības sniegšanu Grieķijai (ĪZ Nr. 19/2015), ir īstenoti pilnībā. |
| --- | --- |

3.76.

| 3.77. | Komisija nepieņēma 15 ieteikumus un daļēji pieņēma 17 ieteikumus. Tomēr 10 no 17 daļēji pieņemtajiem ieteikumiem galu galā tika pilnībā īstenoti, bet divi no noraidītajiem ieteikumiem tika pilnībā atrisināti un vēl daži atrisināti dažos aspektos. |
| --- | --- |

3.77.

| 3.78. | Noslēgumā mēs konstatējām, ka mūsu lietderības revīziju rezultātā ir panākti vairāki būtiski uzlabojumi, lai gan vēl ir saglabājušies daži no apzinātajiem trūkumiem.
  3.4. pielikumā
  ir aprakstīti daļēji īstenoto ieteikumu atlikušie trūkumi. |
| --- | --- |

3.78.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

1.   Rādītāji liecina par būtiskām atšķirībām sasniegumos un mērenu progresu kopumā (3.7–3.20. punkts)

| 3.79. | Programmu pārskatos iekļautie dati liecina, ka progress virzībā uz mērķrādītājiem kopumā ir mērens. Novēlota un lēna uzsākšana gan kohēzijas, gan lauku attīstības programmās bija svarīgs ierobežojošs faktors. |
| --- | --- |

3.79.

2.   Rādītāji ne vienmēr sniedza pilnīgu priekšstatu par faktisko progresu (3.21–3.35. punkts)

| 3.80. | Gan aprēķinātais progress virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju, gan Komisija programmu darbības rezultātu pārskatā paziņotais progress virzība uz mērķrādītāju dažādu turpmāk minēto iemeslu dēļ būtu jāvērtē piesardzīgi.






  a) | Daudzi rādītāji nebija labi izraudzīti (3.22–3.27. punkts)







  — | Rādītāji bija vērsti uz ieguldījumiem un iznākumu, nevis uz rezultātiem un ietekmi, |
| --- | --- | --- | --- |

3.80.

a)

Daudzi rādītāji nebija labi izraudzīti (3.22–3.27. punkts)

—

Rādītāji bija vērsti uz ieguldījumiem un iznākumu, nevis uz rezultātiem un ietekmi,

| — | daži rādītāji nevērtēja ES budžeta sasniegumus, |
| --- | --- |

—

daži rādītāji nevērtēja ES budžeta sasniegumus,

| — | dažu programmu mērķu atsevišķiem aspektiem nebija rādītāju. |
| --- | --- |

—

dažu programmu mērķu atsevišķiem aspektiem nebija rādītāju.

| b) | Daudziem rādītājiem nebija iespējams aprēķināt progresu (3.28–3.30. punkts)







  — | Gandrīz pusei rādītāju nebija iespējams aprēķināt progresu virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju. Lai gan to var izskaidrot ar dažādiem faktoriem, galvenais iemesls bija tas, ka nebija noteikti atsauces dati, sasniegtais progress un/vai skaitļos izteikti mērķrādītāji. |
| --- | --- | --- |

b)

Daudziem rādītājiem nebija iespējams aprēķināt progresu (3.28–3.30. punkts)

—

Gandrīz pusei rādītāju nebija iespējams aprēķināt progresu virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju. Lai gan to var izskaidrot ar dažādiem faktoriem, galvenais iemesls bija tas, ka nebija noteikti atsauces dati, sasniegtais progress un/vai skaitļos izteikti mērķrādītāji.

| c) | Dažām programmām pieejamie dati nebija pietiekami kvalitatīvi (3.31–3.33. punkts)







  — | Daudziem dažu programmu rādītājiem nebija pieejami dati pēc 2015. gada vai vispār nebija datu par sasniegto progresu, |
| --- | --- | --- |

c)

Dažām programmām pieejamie dati nebija pietiekami kvalitatīvi (3.31–3.33. punkts)

—

Daudziem dažu programmu rādītājiem nebija pieejami dati pēc 2015. gada vai vispār nebija datu par sasniegto progresu,

| — | daži citi datu kvalitātes jautājumi vēl vairāk sarežģī progresa analīzi. |
| --- | --- |

—

daži citi datu kvalitātes jautājumi vēl vairāk sarežģī progresa analīzi.

| d) | Dažās programmās ietvertie mērķi nav pietiekami vērienīgi (3.34. un 3.35. punkts)






  — | Daudzās programmās bija ietverti mērķrādītāji, kurus uzskatām par pieticīgiem. Septiņās programmās šie mērķrādītāji veidoja vismaz 15 % no visiem mērķrādītājiem. |
| --- | --- | --- |

d)

Dažās programmās ietvertie mērķi nav pietiekami vērienīgi (3.34. un 3.35. punkts)

—

Daudzās programmās bija ietverti mērķrādītāji, kurus uzskatām par pieticīgiem. Septiņās programmās šie mērķrādītāji veidoja vismaz 15 % no visiem mērķrādītājiem.

| 3.81. | 3.16. izcēlumā
  ir apkopoti mūsu secinājumi par to, cik lielā mērā uz programmām atstāja konkrētu ietekmi iepriekšējā punkta a) līdz d) apakšpunktā norādītās nepilnības:






  a) | programmas, kuru ieguldījuma un iznākuma rādītāji ir lielāki par 66 %; |
| --- | --- | --- |

3.81.

a)

programmas, kuru ieguldījuma un iznākuma rādītāji ir lielāki par 66 %;

| b) | programmas, kurām nevarēja izmērīt progresu saistībā ar vairāk nekā 33 % rādītāju; |
| --- | --- |

b)

programmas, kurām nevarēja izmērīt progresu saistībā ar vairāk nekā 33 % rādītāju;

| c) | programmas, kurām vismaz 25 % rādītāju nebija pieejami dati pēc 2015. gada vai vispār nebija datu par sasniegto progresu; |
| --- | --- |

c)

programmas, kurām vismaz 25 % rādītāju nebija pieejami dati pēc 2015. gada vai vispār nebija datu par sasniegto progresu;

| d) | programmas, kurām vismaz 15 % mērķrādītāju bija pieticīgi. |
| --- | --- |

d)

programmas, kurām vismaz 15 % mērķrādītāju bija pieticīgi.

Tas liecina, ka mūsu izlasē nav nevienas programmas, kurā nebūtu šo trūkumu.

| 3.16. izcēlums


  Secinājumu kopsavilkums | Pārbaudītās programmas un 2014.–2020. g. finanšu plāna daļa (%) katra izcēluma izlasē | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju: ERP aprēķins (attiecībā pret atsauces datiem) | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir 20 % vai mazāk | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir vairāk nekā 20 % un mazāk par 50 % | Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir 50 % vai vairāk | |
| | Darbības rezultātu sistēma, kurā nav neviena no četriem apzinātajiem trūkumiem | | | | |
| | Darbības rezultātu sistēma ar vienu no četriem apzinātajiem trūkumiem | ERAF, Pārtika un barība | ELFLA, EKI, IPA II | Erasmus+, Eiropas Atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, Iekšējās drošības fonds, ASI, Humānā palīdzība, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds | |
| | 21 % no finanšu plāna izlasē | 13 % no finanšu plāna izlasē | 6 % no finanšu plāna izlasē | |
| | Darbības rezultātu sistēma ar vismaz diviem no četriem apzinātajiem trūkumiem | | “Apvārsnis 2020”, EISI, KF, programma “Radošā Eiropa” | ESIF, ESF, EJZF, LIFE | |
| | 17 % no finanšu plāna izlasē | 11 % no finanšu plāna izlasē | |
| Piezīme | progresu virzībā uz mērķrādītāju nebija iespējams aprēķināt ELGF un Eiropas Savienības Solidaritātes fondam (32 % no finanšu plāna izlasē). |

3.16. izcēlums

Secinājumu kopsavilkums

Pārbaudītās programmas un 2014.–2020. g. finanšu plāna daļa (%) katra izcēluma izlasē

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju: ERP aprēķins (attiecībā pret atsauces datiem)

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir 20 % vai mazāk

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir vairāk nekā 20 % un mazāk par 50 %

Vidējais progress virzībā uz mērķrādītāju ir 50 % vai vairāk

Darbības rezultātu sistēma, kurā nav neviena no četriem apzinātajiem trūkumiem

Darbības rezultātu sistēma ar vienu no četriem apzinātajiem trūkumiem

ERAF, Pārtika un barība

ELFLA, EKI, IPA II

Erasmus+, Eiropas Atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds, Iekšējās drošības fonds, ASI, Humānā palīdzība, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds

21 % no finanšu plāna izlasē

13 % no finanšu plāna izlasē

6 % no finanšu plāna izlasē

Darbības rezultātu sistēma ar vismaz diviem no četriem apzinātajiem trūkumiem

“Apvārsnis 2020”, EISI, KF, programma “Radošā Eiropa”

ESIF, ESF, EJZF, LIFE

17 % no finanšu plāna izlasē

11 % no finanšu plāna izlasē

Piezīme

progresu virzībā uz mērķrādītāju nebija iespējams aprēķināt ELGF un Eiropas Savienības Solidaritātes fondam (32 % no finanšu plāna izlasē).

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

| 3.82. | No 3.36. punkta līdz 3.71. punktam mēs izklāstām galvenos secinājumus un ieteikumus no atlasītiem 2018. gadā publicētajiem īpašajiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

3.82.

| 3.83. | Šogad veiktā iepriekš sniegto ieteikumu īstenošanas pārbaude (sk. 3.72.–3.78. punktu) apstiprināja, ka, tāpat kā iepriekšējos gados, 76 % mūsu izvērtēto ieteikumu tika īstenoti pilnībā vai lielākajā daļā aspektu. 18 % gadījumu ieteikumi tika īstenoti tikai dažos aspektos, un saglabājās būtiski trūkumi. Tikai 6 % ieteikumu nebija īstenoti. |
| --- | --- |

3.83.

Ieteikumi

| 3.84. | Konstatējumi par 2015. gada pārskata 3. nodaļā formulēto trīs ieteikumu izpildes pārbaudi ir sniegti
  3.5. pielikumā
  . Visi trīs bija īstenoti dažos aspektos. |
| --- | --- |

3.84.

| 3.85. | Pamatojoties uz mūsu secinājumiem par 2018. gadu, mēs sniedzam turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

3.85.

3.1. ieteikums. Komisijai jāsekmē tādu rādītāju iekļaušana programmu pārskatos, kuri:

| a) | sniedz būtiskāku informāciju par ES izdevumu programmu sasniegumiem, jo tajos ir līdzsvarotāk atspoguļoti ieguldījumi, iznākums, rezultāti un ietekme; |
| --- | --- |

a)

sniedz būtiskāku informāciju par ES izdevumu programmu sasniegumiem, jo tajos ir līdzsvarotāk atspoguļoti ieguldījumi, iznākums, rezultāti un ietekme;

| b) | ir tieši saistīti ar darbībām, ko finansē no ES izdevumu programmām; |
| --- | --- |

b)

ir tieši saistīti ar darbībām, ko finansē no ES izdevumu programmām;

| c) | vairāk atspoguļo ES izdevumu programmu sasniegumus, nevis Komisijas un citu īstenošanas struktūru darbības rezultātus; |
| --- | --- |

c)

vairāk atspoguļo ES izdevumu programmu sasniegumus, nevis Komisijas un citu īstenošanas struktūru darbības rezultātus;

| d) | attiecas uz programmas mērķiem. |
| --- | --- |

d)

attiecas uz programmas mērķiem.

Īstenošanas termiņš: 2022. gads, kad tiks publicēti programmu pārskati saistībā ar 2023. gada budžetu.

3.2. ieteikums. Lai varētu aprēķināt progresu virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju, Komisijai visām programmām ir jāierosina darbības rezultātu sistēma, kurā noteikti darbības rādītāji ar turpmāk uzskaitītajiem parametriem. Ja Komisija uzskata, ka tas nav nozīmīgi kādam konkrētam rādītājam, šāda izvēle ir jāpaskaidro programmu pārskatos.

| a) | Kvantitatīvi atsauces dati, kuros norādīts atsauces gads; |
| --- | --- |

a)

Kvantitatīvi atsauces dati, kuros norādīts atsauces gads;

| b) | kvantitatīvi starpposma rādītāji; |
| --- | --- |

b)

kvantitatīvi starpposma rādītāji;

| c) | kvantitatīvi mērķi, kuros norādīts mērķa gads; |
| --- | --- |

c)

kvantitatīvi mērķi, kuros norādīts mērķa gads;

| d) | dati par vajadzīgo kvalitātes līmeni, lai varētu viegli aprēķināt progresu virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju. |
| --- | --- |

d)

dati par vajadzīgo kvalitātes līmeni, lai varētu viegli aprēķināt progresu virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju.

Īstenošanas termiņš: 2022. gads, kad tiks publicēti programmu pārskati saistībā ar 2023. gada budžetu.

3.3. ieteikums. Komisijai jācenšas laikus saņemt informāciju par darbības rezultātiem attiecībā uz visiem darbības rādītājiem, piemēram, ieviešot jaunus ziņošanas rīkus interneta platformās.

Īstenošanas termiņš: projektu uzsākšana 2021. gadā.

3.4. ieteikums. Komisijai jādokumentē ierosinātie mērķi, lai budžeta lēmējiestāde varētu novērtēt, cik tie vērienīgi. Tas nozīmē, ka jāierosina mērķrādītāji visiem izdevumu programmu rādītājiem.

Īstenošanas termiņš: 2022. gads, kad tiks publicēti programmu pārskati saistībā ar 2023. gada budžetu.

3.5. ieteikums. Komisijai ir jāpilnveido programmu darbības rezultātu pārskats, īpaši šādos aspektos:

| a) | aprēķinot progresu virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju, jāizmanto viena metode. Ja Komisija uzskata, ka tas nav iespējams kādam konkrētam rādītājam, šāda pieeja ir jāpaskaidro programmu pārskatos; |
| --- | --- |

a)

aprēķinot progresu virzībā no atsauces datiem uz mērķrādītāju, jāizmanto viena metode. Ja Komisija uzskata, ka tas nav iespējams kādam konkrētam rādītājam, šāda pieeja ir jāpaskaidro programmu pārskatos;

| b) | jāpaskaidro iemesli, kas tika izmantoti, lai izvēlētos darbības rādītājus katrai programmai. |
| --- | --- |

b)

jāpaskaidro iemesli, kas tika izmantoti, lai izvēlētos darbības rādītājus katrai programmai.

Īstenošanas termiņš: Programmu darbības rezultātu pārskata par 2021. gadu laišana klajā.

---

(1)  Līgums par ES darbību, 317. pants.

(2)  Sk. dokumentu “Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projekts – darba dokuments – I daļa – programmu pārskati par darbības izdevumiem”, COM(2018) 600, 2018. gada maijs.

(3)  Sk. dokumentu “ES budžets 2014.–2020. gadam. Programmu darbības rezultātu pārskats – Izraksts no darbības izdevumu programmu pārskatiem. 2019. gada budžeta projekts”, COM(2018) 600, 2018. gada maijs.

(4)  Piezīme. 2016. gada pārskata 3. nodaļas 5. ieteikumā (3.77. punkts) mēs prasījām, lai Komisija “pamatziņojumos par darbības rezultātiem norāda, vai, saskaņā ar rīcībā esošajām ziņām, sniegtā informācija par darbības rezultātiem ir pietiekami kvalitatīva”.

(5)  Atsauces dati ir atkarīgi no informācijas pieejamības, taču principā tie bija dati par attiecīgo programmas aspektu, kas bija pieejami 1.1.2014.

(6)  Sk. piemēram, “Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand”, “Table 3 Pros and cons of different normalisation procedures” (Kā izmērīt to, kas vēl veicams, lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). Novērtējums par stāvokli ESAO valstīs 2017. gada jūnijā), ESAO, 15. lpp., 3. tabula “Dažādu normalizācijas procedūru priekšrocības un trūkumi”.

(7)  Sk. Komisijas dienestu darba dokumentu ”Labāka regulējuma pamatnostādnes“, SWD(2017) 350 final, 7.7.2017., 26. lpp.

(8)  Kā paskaidrots Programmu darbības rezultātu pārskata “Metodoloģiskajā piezīmē”, 2. lpp.

(9)  Attiecīgi pēc trim un četriem gadiem septiņu gadu ciklā.

(10)  Piezīme. Lai aprēķinātu progresu attiecībā pret atsauces datiem, mēs pieņēmām, ka rādītājiem tie ir nulle, lai gan šī informācija nebija iekļauta programmu pārskatos.

(11)  Tiek veiktas izmaiņas attiecīgajos tiesību aktos, lai varētu ziņot par daļēji īstenotām darbībām.

(12)  Pamatojoties uz pieciem rādītājiem.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.).

(14)  Jēdzienu “iznākums”, “rezultāts” un “ietekme” definīcijas sk. 2. pantā Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (2018. gada jūlijs), un “Labāka regulējuma pamatnostādņu” (SWD(2017) 350 final) 49. lpp.

(15)  Dažos gadījumos mūsu rādītāju klasifikācija atšķiras no Komisijas izmantotās vai attiecīgajos ES tiesību aktos izklāstītās.

(16)  Arī ESAO Publiskās pārvaldības direktorāta Publiskās pārvaldības komitejas izdotajā dokumentā OECD Best Practices for Performance Budgeting (ESAO paraugprakse uz rezultātiem balstīta budžeta veidošanā) (GOV/SBO(2018)7, 2018. gada 23. novembris) norādīts uz šo problēmu. 3. paraugprakse (izvilkums): “Valdība izmanto dažādu darbības rezultātu pasākumu kopumu, līdzsvarojot vajadzību mērīt ilgtermiņa politikas rezultātus ar nepieciešamību uzraudzīt progresu īsākā termiņā.”

(17)  “Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projekts – darba dokuments – I daļa – programmu pārskati par darbības izdevumiem”, COM(2018) 600, 2018. gada maijs, 5. lpp.

(18)  Attiecīgā gadījumā arī papildinošā ar izdevumiem nesaistītā politika (piemēram, ES regulējuma ietekme).

(19)  Sk., piemēram, šādu zemsvītras piezīmi pie diviem vispārējiem objektīviem rādītājiem humānās palīdzības programmā (“Dabas katastrofu izraisīto nāves gadījumu skaits, kas reģistrēts EM-DAT datu bāzē” un “To valstu skaits, kurām ir ļoti augsts katastrofu risks saskaņā ar INFORM indeksu”): “Jānorāda, ka ļoti liela daļa no gada rezultātiem un šā rādītāja izmaiņām ir atkarīga no ārējiem faktoriem, kas ir pilnībā ārpus Komisijas kontroles. Ir grūti novērtēt, kāds ir humānās palīdzības konkrētais ieguldījums šā rādītāja attīstībā.”

(20)  Visām programmām bija konkrēti mērķi. Tomēr dažām programmām nebija neviena vispārēja mērķa.

(21)  “To iedzīvotāju skaits, kam tika sniegta palīdzība, lai pārvarētu krīzes situāciju, kas ietekmējusi viņu dzīves apstākļus”.

(22)  REGIO ĢD gada darbības pārskata 11. pielikuma darbības rezultātu tabulās, piemēram, ir norādīts: “Attiecībā uz tabulās iekļautajiem starpposma mērķu skaitliskajiem datiem jāatzīmē, ka tie ir tikai aptuvenas aplēses, ko nevajadzētu izmantot, lai identificētu nepietiekamu darbības rezultātu gadījumus.”

(23)  Piemēram, zemsvītras piezīme pie Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) 1. konkrētā mērķa 2. rādītāja “To skolēnu īpatsvars, kuri sāk mācības 1. klasē un sasniedz sākumizglītības pēdējo klasi, sadalīti pēc dzimuma”: “Tomēr jāatzīmē, ka šis rādītājs vēl nav pieejams: metodoloģija nav izstrādāta, un datu nav. Saskaņā UNESCO, kas ir vadošā atsauce attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem izglītībā, to varēs izmantot pēc trim līdz pieciem gadiem.

(24)  “Padomes ieteikums par apstiprinājumu, ko sniedz Komisijai par Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi”, 3. nodaļas 3. punkts.

(25)  ES 2017. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana – Komisija un izpildaģentūras” P8_TA(2019)0242), 236. punkts.

(26)  Savukārt visaptverošo ES tīklu veido vairāk nekā 138 000 km dzelzceļa līniju.

(27)  Atsauces dati un mērķrādītājs bija attiecīgi 3,2 un 3,0 patentu pieteikumi uz finansējumu 10 miljonu EUR apmērā.

(28)  https://www.eca.europa.eu

(29)  Mūsu 2018. gada izdevumos iekļautas arī deviņas publikācijas par konkrētiem jautājumiem – divi vispārējā stāvokļa apskati, seši informatīvie apskati un viens ātrais stāvokļa apskats.

(30)  1.a apakškategorija (“Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”), 1.b apakškategorija (“Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”), 2. kategorija (“Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi”), 3. kategorija (“Drošība un pilsonība”), 4. kategorija (“Globālā Eiropa”) un 5. kategorija (“Administrācija”).

(31)  Piezīme. Īpašie ziņojumi par ES vides un klimata pasākumiem ir iekļauti sadaļā par 2. izdevumu kategoriju.

3.1. PIELIKUMS

MŪSU IZLASĒ IEKĻAUTO PROGRAMMU SARAKSTS

| DFS kategorija | Akronīms | Programmas nosaukums |
| --- | --- | --- |
| 1a | EISI | Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments |
| 1a | ESIF | Eiropas Stratēģisko investīciju fonds |
| 1a | Erasmus+ | Savienības programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā |
| 1a | “Apvārsnis 2020” | Pētniecības un inovācijas pamatprogramma |
| 1b | KF | Kohēzijas fonds |
| 1b | ERAF | Eiropas Reģionālās attīstības fonds |
| 1b | ESF | Eiropas Sociālais fonds |
| 1b | — | Eiropas Atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām |
| 2 | ELFLA | Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai |
| 2 | ELGF | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds |
| 2 | EJZF | Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds |
| 2 | LIFE | Vides un klimata pasākumu programma |
| 3 | — | Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds |
| 3 | — | Programma “Radošā Eiropa” |
| 3 | — | Pārtika un barība |
| 3 | — | Iekšējās drošības fonds |
| 4 | ASI | Attīstības sadarbības instruments |
| 4 | EKI | Eiropas Kaimiņattiecību instruments |
| 4 | IPA II | Pirmspievienošanās palīdzības instruments |
| 4 | — | Humānā palīdzība |
| Īpašie instrumenti | EGF | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds |
| Īpašie instrumenti | ESSF | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds |
| Avots: | ERP. |

DFS kategorija

Akronīms

Programmas nosaukums

1a

EISI

Eiropas Infrastruktūras savienošanas instruments

1a

ESIF

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds

1a

Erasmus+

Savienības programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā

1a

“Apvārsnis 2020”

Pētniecības un inovācijas pamatprogramma

1b

KF

Kohēzijas fonds

1b

ERAF

Eiropas Reģionālās attīstības fonds

1b

ESF

Eiropas Sociālais fonds

1b

—

Eiropas Atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām

2

ELFLA

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai

2

ELGF

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

2

EJZF

Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds

2

LIFE

Vides un klimata pasākumu programma

3

—

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

3

—

Programma “Radošā Eiropa”

3

—

Pārtika un barība

3

—

Iekšējās drošības fonds

4

ASI

Attīstības sadarbības instruments

4

EKI

Eiropas Kaimiņattiecību instruments

4

IPA II

Pirmspievienošanās palīdzības instruments

4

—

Humānā palīdzība

Īpašie instrumenti

EGF

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds

Īpašie instrumenti

ESSF

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds

Avots:

ERP.

3.2. PIELIKUMS

2018. GADA IETEIKUMI DALĪBVALSTĪM

| ĪZ numurs | ĪZ nosaukums | Ieteikums dalībvalstīm – numurs un joma / kopsavilkums |
| --- | --- | --- |
| 5/2018 | Atjaunojamo energoresursu enerģija ilgtspējīgai lauku attīstībai: nozīmīgas iespējamās sinerģijas, kas lielākoties netiek izmantotas | 1. | Turpmākās atjaunojamo energoresursu enerģijas politikas ietekmes uz lauku apvidiem izvērtēšana (t. i., izstrādājot atjaunojamo energoresursu enerģijas turpmāko politiku, jāņem vērā lauku iedzīvotāju un ekonomikas situācija un vajadzības). |

ĪZ numurs

ĪZ nosaukums

Ieteikums dalībvalstīm – numurs un joma / kopsavilkums

5/2018

Atjaunojamo energoresursu enerģija ilgtspējīgai lauku attīstībai: nozīmīgas iespējamās sinerģijas, kas lielākoties netiek izmantotas

1.

Turpmākās atjaunojamo energoresursu enerģijas politikas ietekmes uz lauku apvidiem izvērtēšana (t. i., izstrādājot atjaunojamo energoresursu enerģijas turpmāko politiku, jāņem vērā lauku iedzīvotāju un ekonomikas situācija un vajadzības).

| 5. | Efektīvāka projektu atlase, ņemot vērā lauku apvidiem radīto pievienoto vērtību un projekta dzīvotspēju. |
| --- | --- |

5.

Efektīvāka projektu atlase, ņemot vērā lauku apvidiem radīto pievienoto vērtību un projekta dzīvotspēju.

Piezīme. 1. ieteikums tika adresēts Komisijai, kurai jāsadarbojas ar dalībvalstīm, un 5. ieteikums – Komisijai un dalībvalstīm.

6/2018

Darba ņēmēju brīva pārvietošanās – šī pamatbrīvība ir nodrošināta, bet mērķtiecīgāka ES līdzekļu novirzīšana sekmētu darba ņēmēju mobilitāti

| 1. | a) Izvērtēt iedzīvotāju informētību par spēkā esošajiem instrumentiem, kas saistīti ar informācijas sniegšanu par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību un ziņojumiem par diskrimināciju. |
| --- | --- |

1.

a) Izvērtēt iedzīvotāju informētību par spēkā esošajiem instrumentiem, kas saistīti ar informācijas sniegšanu par darba ņēmēju pārvietošanās brīvību un ziņojumiem par diskrimināciju.

| 3. | Uzlabot datu vākšanu un izmantošanu darbaspēka mobilitātes veidu un plūsmu, un darba tirgus nelīdzsvarotības novērtēšanai. |
| --- | --- |

3.

Uzlabot datu vākšanu un izmantošanu darbaspēka mobilitātes veidu un plūsmu, un darba tirgus nelīdzsvarotības novērtēšanai.

| 5. | b) Uzlabot EaSI apakšprogrammas un EURES efektivitātes uzraudzību, it īpaši attiecībā uz iekārtošanu darbā. |
| --- | --- |

5.

b) Uzlabot EaSI apakšprogrammas un EURES efektivitātes uzraudzību, it īpaši attiecībā uz iekārtošanu darbā.

Piezīme. 1.a), 3. un 5.b) ieteikums ir adresēts gan Komisijai, gan dalībvalstīm.

| 6. | Novērst EURES darbvietu mobilitātes portāla nepilnības. |
| --- | --- |

6.

Novērst EURES darbvietu mobilitātes portāla nepilnības.

8/2018

ES atbalsts produktīvām investīcijām uzņēmumos – lielāka uzmanība jāpievērš noturībai

| 1. | a) Veicināt rezultātu noturību. |
| --- | --- |

1.

a) Veicināt rezultātu noturību.

| 2. | Atlases procedūrās ņemt vērā noturību. |
| --- | --- |

2.

Atlases procedūrās ņemt vērā noturību.

| 3. | Uzraudzības un ziņošanas procedūrās uzsvērt noturību. |
| --- | --- |

3.

Uzraudzības un ziņošanas procedūrās uzsvērt noturību.

| 4. | Novērtējumos ņemt vērā noturību. |
| --- | --- |

4.

Novērtējumos ņemt vērā noturību.

Piezīme. 4. ieteikums ir adresēts gan Komisijai, gan dalībvalstīm.

| 5. | b) Konsekventi piemērot skaidrus koriģējošos pasākumus. |
| --- | --- |

5.

b) Konsekventi piemērot skaidrus koriģējošos pasākumus.

9/2018

Publiskā un privātā sektora partnerība Eiropas Savienībā: plaši izplatītas nepilnības un ierobežoti ieguvumi

| 1. | Neveicināt PPP intensīvāku un plašāku izmantošanu, pirms nav atrisinātas apzinātās problēmas un sekmīgi īstenoti turpmāk sniegtie ieteikumi. |
| --- | --- |

1.

Neveicināt PPP intensīvāku un plašāku izmantošanu, pirms nav atrisinātas apzinātās problēmas un sekmīgi īstenoti turpmāk sniegtie ieteikumi.

Piezīme. 1. ieteikums ir adresēts gan Komisijai, gan dalībvalstīm.

| 2. | Mazināt finansiālo ietekmi, kuru rada kavējumi un jaunas sarunas par PPP izmaksām, ko uzņemas publiskā sektora partneris. |
| --- | --- |

2.

Mazināt finansiālo ietekmi, kuru rada kavējumi un jaunas sarunas par PPP izmaksām, ko uzņemas publiskā sektora partneris.

| 3. | a) Izraugoties PPP variantu, veikt atbilstīgu salīdzinošo analīzi par labāko iepirkuma variantu. |
| --- | --- |

3.

a) Izraugoties PPP variantu, veikt atbilstīgu salīdzinošo analīzi par labāko iepirkuma variantu.

| 4. | a) Izstrādāt skaidras PPP politikas nostādnes un stratēģijas. |
| --- | --- |

4.

a) Izstrādāt skaidras PPP politikas nostādnes un stratēģijas.

| 5. | b) Uzlabot ES regulējumu, lai nodrošinātu PPP projektu labāku efektivitāti. |
| --- | --- |

5.

b) Uzlabot ES regulējumu, lai nodrošinātu PPP projektu labāku efektivitāti.

12/2018

Platjosla ES dalībvalstīs: neraugoties uz gūtajiem panākumiem, ne visi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi tiks sasniegti

| 2. | Stratēģiskā plānošana (t. i., dalībvalstīm ir jāizstrādā pārskatīti plāni, kuros norādīts, kā tās ir paredzējušas sasniegt šos augsta līmeņa mērķus attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem pēc 2020. gada). |
| --- | --- |

2.

Stratēģiskā plānošana (t. i., dalībvalstīm ir jāizstrādā pārskatīti plāni, kuros norādīts, kā tās ir paredzējušas sasniegt šos augsta līmeņa mērķus attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem pēc 2020. gada).

| 4. | Regulatīvā vide (t. i., dalībvalstīm ir jāpārskata savu regulatīvo iestāžu pilnvaras saskaņā ar pārskatīto ES telesakaru nozares tiesisko regulējumu). |
| --- | --- |

4.

Regulatīvā vide (t. i., dalībvalstīm ir jāpārskata savu regulatīvo iestāžu pilnvaras saskaņā ar pārskatīto ES telesakaru nozares tiesisko regulējumu).

21/2018

ERAF un ESF projektu atlase un uzraudzība 2014.–2020. gada periodā joprojām vērsta galvenokārt uz tiešajiem rezultātiem

| 1. | Uz koprezultātiem vērsta atlase (t. i., dalībvalstīm jānosaka atlases kritēriji, kas paredz atbalsta saņēmējiem noteikt katram projektam vismaz vienu patiesu koprezultāta rādītāju, un pieteikumu novērtējuma ziņojumā jāiekļauj šo paredzamo koprezultātu un rādītāju novērtējums). |
| --- | --- |

1.

Uz koprezultātiem vērsta atlase (t. i., dalībvalstīm jānosaka atlases kritēriji, kas paredz atbalsta saņēmējiem noteikt katram projektam vismaz vienu patiesu koprezultāta rādītāju, un pieteikumu novērtējuma ziņojumā jāiekļauj šo paredzamo koprezultātu un rādītāju novērtējums).

| 2. | a) Uz rezultātiem vērsta uzraudzība (t. i., dalībvalstīm dotāciju nolīgumā jāiekļauj skaitliski izteikti koprezultātu rādītāji, kas veicina DP līmenī noteikto koprezultātu rādītāju sasniegšanu). |
| --- | --- |

2.

a) Uz rezultātiem vērsta uzraudzība (t. i., dalībvalstīm dotāciju nolīgumā jāiekļauj skaitliski izteikti koprezultātu rādītāji, kas veicina DP līmenī noteikto koprezultātu rādītāju sasniegšanu).

33/2018

Cīņa pret pārtuksnešošanos Eiropas Savienībā: pieaugošs apdraudējums, tāpēc jārīkojas aktīvāk

| 1. | Ieteikums, kas adresēts “Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm”: Nodrošināt izpratni par zemes degradāciju un pārtuksnešošanos Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.

Ieteikums, kas adresēts “Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm”: Nodrošināt izpratni par zemes degradāciju un pārtuksnešošanos Eiropas Savienībā.

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

3.3. PIELIKUMS

2015. GADA ZIŅOJUMOS FORMULĒTO IETEIKUMU DETALIZĒTS STATUSS

| ĪZ | Ziņojuma nosaukums | Nr. | ĪZ punkts | Pilnībā īstenots | Īstenots lielākajādaļā aspektu | Īstenots dažos aspektos | Nav īstenots | Nebija iespējams pārbaudīt | Vairs nav aktuāls |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĪZ Nr. 1/2015 | “Iekšzemes ūdensceļu transports Eiropā: modālais īpatsvars un kuģojamības apstākļi nav ievērojami uzlabojušies kopš 2001. gada” | 1 | 52. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 2 | 52. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 3 | 54. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 4 | 54. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 5 | 54. p., 2. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| ĪZ Nr. 2/2015 | “ES finansējums komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Donavas upes baseinā: ir nepieciešami turpmāki centieni, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt ES notekūdeņu politikas mērķus” | 1 | 108. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | | | | x | | |
| 2 | 108. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 3 | 108. p., 1. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 4 | 108. p., 1. ieteik. d) apakšiet. | x | | | | | |
| 5 | 108. p., 1. ieteik. e) apakšiet. | x | | | | | |
| 6 | 110. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 7 | 110. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 8 | 115. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | | | | x | | |
| 9 | 115. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | | | | x | | |
| 10 | 115. p., 3. ieteik. c) apakšiet. | | x | | | | |
| 11 | 115. p., 3. ieteik. d) apakšiet. | | | x | | | |
| 12 | 115. p., 3. ieteik. e) apakšiet. | x | | | | | |
| 13 | 117. p., 4. ieteik. a) apakšiet. | | | | x | | |
| 14 | 117. p., 4. ieteik. b) apakšiet. | | x | | | | |
| 15 | 119. p., 5. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 16 | 119. p., 5. ieteik. b) apakšiet. | | | | x | | |
| ĪZ Nr. 3/2015 | “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski” | 1 | 89. p., 1. ieteik. | | | | | x | |
| 2 | 90. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| 3 | 91. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 4/2015 | “Tehniskā palīdzība: tās devums lauksaimniecībā un lauku attīstībā” | 1 | 90. p., 1. ieteik. | | x | | | | |
| 2 | 90. p., 2. ieteik. | | | | x | | |
| 3 | 90. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 4 | 93. p., 4. ieteik. | | | x | | | |
| ĪZ Nr. 5/2015 | “Vai finanšu instrumentu izmantošana lauku attīstības jomā ir sekmīga un daudzsološa pieeja” | 1 | 98. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 99. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| 3 | 100. p., 3. ieteik. | | x | | | | |
| 4 | 101. p., 4. ieteik. | x | | | | | |
| 5 | 102. p., 5. ieteik. | | | | | x | |
| 6 | 103. p., 6. ieteik. | | | | | | x |
| ĪZ Nr. 6/2015 | ES ETS integritāte un īstenošana | 1 | 91. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 2 | 91. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 3 | 91. p., 1. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 4 | 92. p., 2. ieteik. | | | x | | | |
| 5 | 93. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 6 | 93. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | | x | | | | |
| 7 | 93. p., 3. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 8 | 93. p., 3. ieteik. d) apakšiet. | | | | | x | |
| 9 | 93. p., 3. ieteik. e) apakšiet. | | | | | x | |
| 10 | 94. p., 4. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 11 | 94. p., 4. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 12 | 94. p., 4. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| 13 | 94. p., 4. ieteik. d) apakšiet. | | | | | x | |
| 14 | 94. p., 4. ieteik. e) apakšiet. | | | | | x | |
| 15 | 94. p., 4. ieteik. f) apakšiet. | | | | | x | |
| 16 | 96. p., 5. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 17 | 96. p., 5. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| | | 18 | 96. p., 5. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| 19 | 97. p., 6. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 20 | 97. p., 6. ieteik. b) apakšiet. | | | | | x | |
| 21 | 97. p., 6. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| ĪZ Nr. 7/2015 | “ES policijas misija Afganistānā – neviendabīgi rezultāti” | 1 | 81. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 85. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 3 | 85. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 4 | 85. p., 2. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 5 | 86. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 6 | 86. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 7 | 86. p., 3. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 8 | 86. p., 3. ieteik. d) apakšiet. | | | x | | | |
| 9 | 86. p., 3. ieteik. e) apakšiet. | | | x | | | |
| 10 | 86. p., 3. ieteik. f) apakšiet. | | | x | | | |
| 11 | 87. p., 4. ieteik. | | | | | x | |
| 12 | 88. p., 5. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 13 | 88. p., 5. ieteik. b) apakšiet. | | x | | | | |
| ĪZ Nr. 8/2015 | “Vai ar ES finansiālo atbalstu tiek pienācīgi apmierinātas mikrouzņēmēju vajadzības” | 1 | 68. p., 1. ieteik. | | x | | | | |
| 2 | 68. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| 3 | 69. p., 3. ieteik. | | x | | | | |
| 4 | 72. p., 4. ieteik. | | | | x | | |
| ĪZ Nr. 9/2015 | “ES atbalsts cīņā pret spīdzināšanu un par nāvessoda atcelšanu” | 1 | 54. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 55. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| 3 | 55. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 4 | 55. p., 4. ieteik. | | | | x | | |
| 5 | 56. p., 5. ieteik. | x | | | | | |
| 6 | 56. p., 6. ieteik. | | | | x | | |
| ĪZ Nr. 10/2015 | “Jāpastiprina centieni risināt publiskā iepirkuma problēmas saistībā ar ES kohēzijas politikas izdevumiem”. | 1 | 99. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | | x | | | | |
| 2 | 99. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | | | | | x | |
| 3 | 100. p., 2. ieteik. | | | | x | | |
| 4 | 101. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 5 | 104. p., 4. ieteik. | x | | | | | |
| 6 | 102. p., 5. ieteik. | | x | | | | |
| 7 | 105. p., 6. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 8 | 105. p., 6. ieteik. b) apakšiet. | | | | | x | |
| ĪZ Nr. 11/2015 | “Vai Komisija labi pārvaldīja partnerattiecību nolīgumus zivsaimniecības nozarē” | 1 | 90. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 2 | 90. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 3 | 90. p., 1. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 4 | 90. p., 1. ieteik. d) apakšiet. | x | | | | | |
| 5 | 90. p., 1. ieteik. e) apakšiet. | x | | | | | |
| 6 | 93. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 7 | 93. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 8 | 93. p., 2. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 9 | 95. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 10 | 95. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 11 | 95. p., 3. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 12/2015 | “ES prioritāti – veicināt uz zināšanām balstītu lauku ekonomiku – nelabvēlīgi ietekmē zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu vāja pārvaldība” | 1 | 94. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 2 | 94. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | | x | | | | |
| 3 | 94. p., 1. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| 4 | 94. p., 1. ieteik. d) apakšiet. | | x | | | | |
| 5 | 96. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 6 | 96. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | | x | | | | |
| 7 | 98. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | | x | | | | |
| 8 | 98. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | | x | | | | |
| | | 9 | 100. p., 4. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 10 | 100. p., 4. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 11 | 102. p., 5. ieteik. | | x | | | | |
| ĪZ Nr. 13/2015 | “ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm saskaņā ar FLEGT Rīcības plānu” | 1 | 58. p., 1. ieteik. | | x | | | | |
| 2 | 58. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| 3 | 58. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 4 | 58. p., 4. ieteik. | x | | | | | |
| 5 | 59. p., 5. ieteik. | | x | | | | |
| 6 | 59. p., 6. ieteik. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 14/2015 | “Vai ĀKK ieguldījumu mehānisms rada pievienoto vērtību”(EIB) | 1 | 40. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 41. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 15/2015 | “ĀKK un ES enerģijas instruments atjaunojamās enerģijas atbalstam Austrumāfrikā” | 1 | 42. p., 1. ieteik. i) apakšiet. | x | | | | | |
| 2 | 42. p., 1. ieteik. ii) apakšiet. | x | | | | | |
| 3 | 43. p., 2. ieteik. i) apakšiet. | x | | | | | |
| 4 | 43. p., 2. ieteik. ii) apakšiet. | x | | | | | |
| 5 | 43. p., 2. ieteik. iii) apakšiet. | x | | | | | |
| 6 | 43. p., 2. ieteik. iv) apakšiet. | x | | | | | |
| 7 | 43. p., 2. ieteik. v) apakšiet. | x | | | | | |
| 8 | 44. p., 3. ieteik. i) apakšiet. | x | | | | | |
| 9 | 44. p., 3. ieteik. ii) apakšiet. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 16/2015 | “Energoapgādes drošības uzlabošana, veidojot iekšējo enerģijas tirgu: jāstrādā vairāk” | 1 | 115. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 116. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 3 | 116. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 4 | 117. p., 3. ieteik. | | x | | | | |
| 5 | 118. p., 4. ieteik. | x | | | | | |
| 6 | 121. p., 5. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 7 | 121. p., 5. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| | | 8 | 122. p., 6. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 9 | 122. p., 6. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 10 | 122. p., 6. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 11 | 123. p., 7. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 12 | 123. p., 7. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 13 | 123. p., 7. ieteik. c) apakšiet. | | x | | | | |
| 14 | 125. p., 8. ieteik. | | x | | | | |
| 15 | 126. p., 9. ieteik. | | | x | | | |
| ĪZ Nr. 17/2015 | “Komisijas atbalsts rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai: ESF finansējums pārvirzīts, bet nepietiekama koncentrēšanās uz rezultātiem” | 1 | 81. p., 1. ieteik. | | | | | x | |
| 2 | 84. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | x | | | | |
| 3 | 84. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 4 | 84. p., 2. ieteik. c) apakšiet. | | | x | | | |
| 5 | 84. p., 2. ieteik. d) apakšiet. | x | | | | | |
| 6 | 86. p., 3. ieteik. | | x | | | | |
| ĪZ Nr. 18/2015 | “Grūtībās nonākušajām valstīm sniegtā finansiālā palīdzība” | 1 | 182. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 183. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| 3 | 184. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 4 | 189. p., 4. ieteik. | x | | | | | |
| 5 | 190. p., 5. ieteik. | x | | | | | |
| 6 | 191. p., 6. ieteik. | x | | | | | |
| 7 | 192. p., 7. ieteik. | x | | | | | |
| 8 | 194. p., 8. ieteik. | x | | | | | |
| 9 | 204. p., 9. ieteik. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 19/2015 | “Lai uzlabotu tehniskās palīdzības sniegšanu Grieķijai, lielāka uzmanība jāpievērš rezultātiem” | 1 | 75. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 76. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| 3 | 76. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 4 | 76. p., 4. ieteik. | x | | | | | |
| 5 | 76. p., 5. ieteik. | x | | | | | |
| 6 | 78. p., 6. ieteik. | x | | | | | |
| 7 | 78. p., 7. ieteik. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 20/2015 | “Neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā sniegtā ES lauku attīstības atbalsta izmaksu lietderība” | 1 | 74. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 2 | 74. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | | | | | x | |
| 3 | 75. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 4 | 75. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 5 | 77. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 6 | 77. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | | | | | x | |
| 7 | 80. p., 4. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 8 | 80. p., 4. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 9 | 80. p., 4. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| 10 | 80. p., 4. ieteik. d) apakšiet. | x | | | | | |
| 11 | 80. p., 4. ieteik. e) apakšiet. | x | | | | | |
| 12 | 81. p., 5. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 13 | 81. p., 5. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 21/2015 | “Uz rezultātiem vērsta pieeja ES attīstības un sadarbības pasākumos un to risku izvērtējums, kas saistīti ar šo pieeju” | 1 | 83. p., 1. ieteik. | | x | | | | |
| 2 | 83. p., 2. ieteik. | | x | | | | |
| 3 | 83. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 4 | 83. p., 4. ieteik. | x | | | | | |
| 5 | 83. p., 5. ieteik. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 22/2015 | “ES īstenotā kredītreitingu aģentūru uzraudzība ir labi izveidota, taču vēl nav pilnībā efektīva” | 1 | 110. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 110. p., 2. ieteik. | x | | | | | |
| 3 | 110. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 4 | 110. p., 4. ieteik. | x | | | | | |
| 5 | 110. p., 5. ieteik. | x | | | | | |
| 6 | 110. p., 6. ieteik. | | | x | | | |
| 7 | 110. p., 7. ieteik. | | | x | | | |
| 8 | 110. p., 8. ieteik. | x | | | | | |
| ĪZ Nr. 23/2015 | “Ūdens kvalitāte Donavas upes baseinā: gūti panākumi Ūdens pamatdirektīvas īstenošanā, bet vēl ir daudz darāmā” | 1 | 172. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 2 | 172. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 3 | 172. p., 1. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 4 | 172. p., 1. ieteik. d) apakšiet. | | | | | x | |
| 5 | 172. p., 1. ieteik. e) apakšiet. | | | | | x | |
| 6 | 172. p., 1. ieteik. f) apakšiet. | | | | | x | |
| 7 | 182. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 8 | 182. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | | | | | x | |
| 9 | 182. p., 2. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| 10 | 182. p., 2. ieteik. d) apakšiet. | | | | | x | |
| 11 | 191. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 12 | 191. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 13 | 191. p., 3. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 14 | 191. p., 3. ieteik. d) apakšiet. | | | x | | | |
| 15 | 191. p., 3. ieteik. e) apakšiet. | | | x | | | |
| 16 | 191. p., 3. ieteik. f) apakšiet. | | | | | x | |
| 17 | 191. p., 3. ieteik. g) apakšiet. | | | | | x | |
| ĪZ Nr. 24/2015 | “Ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana Kopienā: jārīkojas aktīvāk” | 1 | 113. p., 1. ieteik. | x | | | | | |
| 2 | 114. p., 2. ieteik. | | | | | x | |
| 3 | 114. p., 3. ieteik. | x | | | | | |
| 4 | 115. p., 4. ieteik. a) apakšiet. | x | | | | | |
| 5 | 115. p., 4. ieteik. b) apakšiet. | x | | | | | |
| 6 | 115. p., 4. ieteik. c) apakšiet. | x | | | | | |
| 7 | 115. p., 4. ieteik. d) apakšiet. | x | | | | | |
| 8 | 115. p., 4. ieteik. e) apakšiet. | x | | | | | |
| 9 | 116. p., 5. ieteik. | | | | | x | |
| 10 | 116. p., 6. ieteik. | | | | x | | |
| 11 | 117. p., 7. ieteik. | | | | x | | |
| 12 | 118. p., 8. ieteik. | x | | | | | |
| 13 | 118. p., 9. ieteik. | | | | | x | |
| 14 | 118. p., 10. ieteik. | | | | | x | |
| 15 | 119. p., 11. ieteik. | | | | | x | |
| 16 | 120. p., 12. ieteik. | x | | | | | |
| 17 | 121. p., 13. ieteik. | x | | | | | |
| 18 | 122. p., 14. ieteik. | | | | | x | |
| ĪZ Nr. 25/2015 | “ES atbalsts lauku infrastruktūrai – iespējas panākt daudz labāku ieguldīto līdzekļu atdevi” | 1 | 101. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 2 | 101. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | | | x | | | |
| 3 | 101. p., 1. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| 4 | 101. p., 1. ieteik. d) apakšiet. | | | x | | | |
| 5 | 106. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | | | | | x | |
| 6 | 106. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | | x | | | | |
| 7 | 106. p., 2. ieteik. c) apakšiet. | | | | | x | |
| | | 8 | 106. p., 2. ieteik. d) apakšiet. | | | | | x | |
| 9 | 109. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | | | x | | | |
| 10 | 109. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | | | | | x | |

ĪZ

Ziņojuma nosaukums

Nr.

ĪZ punkts

Pilnībā īstenots

Īstenots lielākajādaļā aspektu

Īstenots dažos aspektos

Nav īstenots

Nebija iespējams pārbaudīt

Vairs nav aktuāls

ĪZ Nr. 1/2015

“Iekšzemes ūdensceļu transports Eiropā: modālais īpatsvars un kuģojamības apstākļi nav ievērojami uzlabojušies kopš 2001. gada”

1

52. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

52. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

54. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

4

54. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

5

54. p., 2. ieteik. c) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 2/2015

“ES finansējums komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Donavas upes baseinā: ir nepieciešami turpmāki centieni, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt ES notekūdeņu politikas mērķus”

1

108. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

108. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

108. p., 1. ieteik. c) apakšiet.

x

4

108. p., 1. ieteik. d) apakšiet.

x

5

108. p., 1. ieteik. e) apakšiet.

x

6

110. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

7

110. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

8

115. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

x

9

115. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

x

10

115. p., 3. ieteik. c) apakšiet.

x

11

115. p., 3. ieteik. d) apakšiet.

x

12

115. p., 3. ieteik. e) apakšiet.

x

13

117. p., 4. ieteik. a) apakšiet.

x

14

117. p., 4. ieteik. b) apakšiet.

x

15

119. p., 5. ieteik. a) apakšiet.

x

16

119. p., 5. ieteik. b) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 3/2015

“ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski”

1

89. p., 1. ieteik.

x

2

90. p., 2. ieteik.

x

3

91. p., 3. ieteik.

x

ĪZ Nr. 4/2015

“Tehniskā palīdzība: tās devums lauksaimniecībā un lauku attīstībā”

1

90. p., 1. ieteik.

x

2

90. p., 2. ieteik.

x

3

90. p., 3. ieteik.

x

4

93. p., 4. ieteik.

x

ĪZ Nr. 5/2015

“Vai finanšu instrumentu izmantošana lauku attīstības jomā ir sekmīga un daudzsološa pieeja”

1

98. p., 1. ieteik.

x

2

99. p., 2. ieteik.

x

3

100. p., 3. ieteik.

x

4

101. p., 4. ieteik.

x

5

102. p., 5. ieteik.

x

6

103. p., 6. ieteik.

x

ĪZ Nr. 6/2015

ES ETS integritāte un īstenošana

1

91. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

91. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

91. p., 1. ieteik. c) apakšiet.

x

4

92. p., 2. ieteik.

x

5

93. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

x

6

93. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

x

7

93. p., 3. ieteik. c) apakšiet.

x

8

93. p., 3. ieteik. d) apakšiet.

x

9

93. p., 3. ieteik. e) apakšiet.

x

10

94. p., 4. ieteik. a) apakšiet.

x

11

94. p., 4. ieteik. b) apakšiet.

x

12

94. p., 4. ieteik. c) apakšiet.

x

13

94. p., 4. ieteik. d) apakšiet.

x

14

94. p., 4. ieteik. e) apakšiet.

x

15

94. p., 4. ieteik. f) apakšiet.

x

16

96. p., 5. ieteik. a) apakšiet.

x

17

96. p., 5. ieteik. b) apakšiet.

x

18

96. p., 5. ieteik. c) apakšiet.

x

19

97. p., 6. ieteik. a) apakšiet.

x

20

97. p., 6. ieteik. b) apakšiet.

x

21

97. p., 6. ieteik. c) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 7/2015

“ES policijas misija Afganistānā – neviendabīgi rezultāti”

1

81. p., 1. ieteik.

x

2

85. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

3

85. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

4

85. p., 2. ieteik. c) apakšiet.

x

5

86. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

x

6

86. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

x

7

86. p., 3. ieteik. c) apakšiet.

x

8

86. p., 3. ieteik. d) apakšiet.

x

9

86. p., 3. ieteik. e) apakšiet.

x

10

86. p., 3. ieteik. f) apakšiet.

x

11

87. p., 4. ieteik.

x

12

88. p., 5. ieteik. a) apakšiet.

x

13

88. p., 5. ieteik. b) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 8/2015

“Vai ar ES finansiālo atbalstu tiek pienācīgi apmierinātas mikrouzņēmēju vajadzības”

1

68. p., 1. ieteik.

x

2

68. p., 2. ieteik.

x

3

69. p., 3. ieteik.

x

4

72. p., 4. ieteik.

x

ĪZ Nr. 9/2015

“ES atbalsts cīņā pret spīdzināšanu un par nāvessoda atcelšanu”

1

54. p., 1. ieteik.

x

2

55. p., 2. ieteik.

x

3

55. p., 3. ieteik.

x

4

55. p., 4. ieteik.

x

5

56. p., 5. ieteik.

x

6

56. p., 6. ieteik.

x

ĪZ Nr. 10/2015

“Jāpastiprina centieni risināt publiskā iepirkuma problēmas saistībā ar ES kohēzijas politikas izdevumiem”.

1

99. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

99. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

100. p., 2. ieteik.

x

4

101. p., 3. ieteik.

x

5

104. p., 4. ieteik.

x

6

102. p., 5. ieteik.

x

7

105. p., 6. ieteik. a) apakšiet.

x

8

105. p., 6. ieteik. b) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 11/2015

“Vai Komisija labi pārvaldīja partnerattiecību nolīgumus zivsaimniecības nozarē”

1

90. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

90. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

90. p., 1. ieteik. c) apakšiet.

x

4

90. p., 1. ieteik. d) apakšiet.

x

5

90. p., 1. ieteik. e) apakšiet.

x

6

93. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

7

93. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

8

93. p., 2. ieteik. c) apakšiet.

x

9

95. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

x

10

95. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

x

11

95. p., 3. ieteik. c) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 12/2015

“ES prioritāti – veicināt uz zināšanām balstītu lauku ekonomiku – nelabvēlīgi ietekmē zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu vāja pārvaldība”

1

94. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

94. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

94. p., 1. ieteik. c) apakšiet.

x

4

94. p., 1. ieteik. d) apakšiet.

x

5

96. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

6

96. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

7

98. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

x

8

98. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

x

9

100. p., 4. ieteik. a) apakšiet.

x

10

100. p., 4. ieteik. b) apakšiet.

x

11

102. p., 5. ieteik.

x

ĪZ Nr. 13/2015

“ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm saskaņā ar FLEGT Rīcības plānu”

1

58. p., 1. ieteik.

x

2

58. p., 2. ieteik.

x

3

58. p., 3. ieteik.

x

4

58. p., 4. ieteik.

x

5

59. p., 5. ieteik.

x

6

59. p., 6. ieteik.

x

ĪZ Nr. 14/2015

“Vai ĀKK ieguldījumu mehānisms rada pievienoto vērtību”(EIB)

1

40. p., 1. ieteik.

x

2

41. p., 2. ieteik.

x

ĪZ Nr. 15/2015

“ĀKK un ES enerģijas instruments atjaunojamās enerģijas atbalstam Austrumāfrikā”

1

42. p., 1. ieteik. i) apakšiet.

x

2

42. p., 1. ieteik. ii) apakšiet.

x

3

43. p., 2. ieteik. i) apakšiet.

x

4

43. p., 2. ieteik. ii) apakšiet.

x

5

43. p., 2. ieteik. iii) apakšiet.

x

6

43. p., 2. ieteik. iv) apakšiet.

x

7

43. p., 2. ieteik. v) apakšiet.

x

8

44. p., 3. ieteik. i) apakšiet.

x

9

44. p., 3. ieteik. ii) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 16/2015

“Energoapgādes drošības uzlabošana, veidojot iekšējo enerģijas tirgu: jāstrādā vairāk”

1

115. p., 1. ieteik.

x

2

116. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

3

116. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

4

117. p., 3. ieteik.

x

5

118. p., 4. ieteik.

x

6

121. p., 5. ieteik. a) apakšiet.

x

7

121. p., 5. ieteik. b) apakšiet.

x

8

122. p., 6. ieteik. a) apakšiet.

x

9

122. p., 6. ieteik. b) apakšiet.

x

10

122. p., 6. ieteik. c) apakšiet.

x

11

123. p., 7. ieteik. a) apakšiet.

x

12

123. p., 7. ieteik. b) apakšiet.

x

13

123. p., 7. ieteik. c) apakšiet.

x

14

125. p., 8. ieteik.

x

15

126. p., 9. ieteik.

x

ĪZ Nr. 17/2015

“Komisijas atbalsts rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai: ESF finansējums pārvirzīts, bet nepietiekama koncentrēšanās uz rezultātiem”

1

81. p., 1. ieteik.

x

2

84. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

3

84. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

4

84. p., 2. ieteik. c) apakšiet.

x

5

84. p., 2. ieteik. d) apakšiet.

x

6

86. p., 3. ieteik.

x

ĪZ Nr. 18/2015

“Grūtībās nonākušajām valstīm sniegtā finansiālā palīdzība”

1

182. p., 1. ieteik.

x

2

183. p., 2. ieteik.

x

3

184. p., 3. ieteik.

x

4

189. p., 4. ieteik.

x

5

190. p., 5. ieteik.

x

6

191. p., 6. ieteik.

x

7

192. p., 7. ieteik.

x

8

194. p., 8. ieteik.

x

9

204. p., 9. ieteik.

x

ĪZ Nr. 19/2015

“Lai uzlabotu tehniskās palīdzības sniegšanu Grieķijai, lielāka uzmanība jāpievērš rezultātiem”

1

75. p., 1. ieteik.

x

2

76. p., 2. ieteik.

x

3

76. p., 3. ieteik.

x

4

76. p., 4. ieteik.

x

5

76. p., 5. ieteik.

x

6

78. p., 6. ieteik.

x

7

78. p., 7. ieteik.

x

ĪZ Nr. 20/2015

“Neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā sniegtā ES lauku attīstības atbalsta izmaksu lietderība”

1

74. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

74. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

75. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

4

75. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

5

77. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

x

6

77. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

x

7

80. p., 4. ieteik. a) apakšiet.

x

8

80. p., 4. ieteik. b) apakšiet.

x

9

80. p., 4. ieteik. c) apakšiet.

x

10

80. p., 4. ieteik. d) apakšiet.

x

11

80. p., 4. ieteik. e) apakšiet.

x

12

81. p., 5. ieteik. a) apakšiet.

x

13

81. p., 5. ieteik. b) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 21/2015

“Uz rezultātiem vērsta pieeja ES attīstības un sadarbības pasākumos un to risku izvērtējums, kas saistīti ar šo pieeju”

1

83. p., 1. ieteik.

x

2

83. p., 2. ieteik.

x

3

83. p., 3. ieteik.

x

4

83. p., 4. ieteik.

x

5

83. p., 5. ieteik.

x

ĪZ Nr. 22/2015

“ES īstenotā kredītreitingu aģentūru uzraudzība ir labi izveidota, taču vēl nav pilnībā efektīva”

1

110. p., 1. ieteik.

x

2

110. p., 2. ieteik.

x

3

110. p., 3. ieteik.

x

4

110. p., 4. ieteik.

x

5

110. p., 5. ieteik.

x

6

110. p., 6. ieteik.

x

7

110. p., 7. ieteik.

x

8

110. p., 8. ieteik.

x

ĪZ Nr. 23/2015

“Ūdens kvalitāte Donavas upes baseinā: gūti panākumi Ūdens pamatdirektīvas īstenošanā, bet vēl ir daudz darāmā”

1

172. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

172. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

172. p., 1. ieteik. c) apakšiet.

x

4

172. p., 1. ieteik. d) apakšiet.

x

5

172. p., 1. ieteik. e) apakšiet.

x

6

172. p., 1. ieteik. f) apakšiet.

x

7

182. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

8

182. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

9

182. p., 2. ieteik. c) apakšiet.

x

10

182. p., 2. ieteik. d) apakšiet.

x

11

191. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

x

12

191. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

x

13

191. p., 3. ieteik. c) apakšiet.

x

14

191. p., 3. ieteik. d) apakšiet.

x

15

191. p., 3. ieteik. e) apakšiet.

x

16

191. p., 3. ieteik. f) apakšiet.

x

17

191. p., 3. ieteik. g) apakšiet.

x

ĪZ Nr. 24/2015

“Ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana Kopienā: jārīkojas aktīvāk”

1

113. p., 1. ieteik.

x

2

114. p., 2. ieteik.

x

3

114. p., 3. ieteik.

x

4

115. p., 4. ieteik. a) apakšiet.

x

5

115. p., 4. ieteik. b) apakšiet.

x

6

115. p., 4. ieteik. c) apakšiet.

x

7

115. p., 4. ieteik. d) apakšiet.

x

8

115. p., 4. ieteik. e) apakšiet.

x

9

116. p., 5. ieteik.

x

10

116. p., 6. ieteik.

x

11

117. p., 7. ieteik.

x

12

118. p., 8. ieteik.

x

13

118. p., 9. ieteik.

x

14

118. p., 10. ieteik.

x

15

119. p., 11. ieteik.

x

16

120. p., 12. ieteik.

x

17

121. p., 13. ieteik.

x

18

122. p., 14. ieteik.

x

ĪZ Nr. 25/2015

“ES atbalsts lauku infrastruktūrai – iespējas panākt daudz labāku ieguldīto līdzekļu atdevi”

1

101. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

x

2

101. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

x

3

101. p., 1. ieteik. c) apakšiet.

x

4

101. p., 1. ieteik. d) apakšiet.

x

5

106. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

x

6

106. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

x

7

106. p., 2. ieteik. c) apakšiet.

x

8

106. p., 2. ieteik. d) apakšiet.

x

9

109. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

x

10

109. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

x

3.4. PIELIKUMS

DAĻĒJI ĪSTENOTO IETEIKUMU PANĀKTIE UZLABOJUMI UN ATLIKUŠIE TRŪKUMI DALĪJUMĀ PA ZIŅOJUMIEM

| ĪZ | Ziņojuma nosaukums | Nr. | ĪZ punkts | ERP galīgais novērtējums | Uzlabojumi | Trūkumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĪZ Nr. 1/2015 | “Iekšzemes ūdensceļu transports Eiropā: modālais īpatsvars un kuģojamības apstākļi nav ievērojami uzlabojušies kopš 2001. gada” | 2 | 52. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Piešķiršanas kritēriji EISI uzaicinājumos piedalīties konkursos, tostarp uzaicinājumos, kuros dota priekšroka IŪT, attiecas uz ierosināto darbību būtiskumu, gatavības pakāpi, ietekmi un kvalitāti. | Attiecībā uz ESI fondiem uzlabojumu nav. Komisija nevar uzspiest dalībvalstīm, lai tās atlasa būtiskākus vai progresīvākus projektus. Komisija nekoncentrē finansējumu projektiem, kuriem jau ir diezgan precīzi apkārtnē konstatēto problemātisko posmu likvidēšanas plāni. |
| 3 | 54. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisija veic pētījumus saistībā ar ūdens transporta potenciālu. Visaptverošā tīkla koridoru plānos ir informācija par iekšzemes kuģniecības potenciālajiem ieguvumiem. | Nav pierādījumu, ka dalībvalstis patiesi koordinētu centienus. |
| 4 | 54. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Koridoru gada darbības plāni ir saskaņoti ar dalībvalstīm, un tajos ir ņemta vērā jaunākā informācija, ko sniegušas gan dalībvalstis, gan ieinteresētās personas, kā arī jaunāko uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus rezultāti. | Nav pierādījumu, ka Komisija un dalībvalstis būtu vienojušās par konkrētiem un sasniedzamiem mērķiem un precīziem atskaites punktiem attiecībā uz koridoru problemātisko posmu likvidēšanu, ka dažādu dalībvalstu koordinācija ir efektīva un ka pieņemtie visaptverošā tīkla koridoru gada darbības plāni ir izpildāmi. |
| ĪZ Nr. 2/2015 | “ES finansējums komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Donavas upes baseinā: ir nepieciešami turpmāki centieni, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt ES notekūdeņu politikas mērķus” | 6 | 110. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Par aglomerācijām, kur cilvēka ekvivalents (c. e.) ir lielāks par 2 000, saskaņā ar Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas 17. pantu iesniedz informāciju saistībā ar prognozēm par programmas īstenošanu. | Šāda informācija nav ievākta par tām aglomerācijām, kur c. e. ir mazāks par 2 000. |
| 10 | 115. p., 3. ieteik. c) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Ir veikts īpašs pētījums. Turpmākie ieteikumi pašlaik tiek izskatīti saistībā ar Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas novērtējumu. | ENV ĢD secinājums par mūsu ieteikumu, t. i., vajadzību ieviest obligātus pārplūžu mērījumus, vēl nav sagatavots. |
| 11 | 115. p., 3. ieteik. d) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Ir uzlabojusies izmaksu un ieguvumu analīžu kvalitāte, un dažos gadījumos tas ir ļāvis samazināt komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu pārāk lielo jaudu. | Joprojām saglabājas risks, ka tiks izveidotas komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas ar pārāk lielu jaudu. |
| 14 | 117. p., 4. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | 2016. gada martā Komisija pieņēma Mēslošanas līdzekļu regulas priekšlikumu. | Joprojām nav pieņemta pārskatītā Mēslošanas līdzekļu regula. Notekūdeņu dūņu iekļaušana mēslošanas līdzekļu sarakstā ir atkarīga no rezultātiem, kas tiks iegūti pašreiz veiktās tehniskās izpētes laikā. |
| ĪZ Nr. 4/2015 | “Tehniskā palīdzība: tās devums lauksaimniecībā un lauku attīstībā” | 1 | 90. p., 1. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija formāli ir īstenojusi ieteikumu. Lai izskaidrotu tehniskās palīdzības tvērumu un piemērošanu, Komisija ir izdevusi dalībvalstīm adresētu vadlīniju kopumu. Lai uzraudzītu īstenošanu dalībvalstīs, Komisija saskaņā ar mūsu ieteikumu noteica dalītu ziņošanu par administratīvām un citām izmaksām nolūkā uzraudzīt tehniskās palīdzības izmantošanu dalībvalstīs (atskaitot dalībvalstu lauku tīklus).
  Vadlīniju kopums dalībvalstīm par tehniskās palīdzības tvērumu un attiecināmām izmaksām. Tehniskās palīdzības uzraudzības tabulā Komisija ieviesa mūsu ieteikto administratīvo un citu izmaksu nošķiršanu. | Ieteikumam sekojušo darbību pievienotā vērtība ir apšaubāma.
  Komisija gan ieviesa 1. ieteikumu (paskaidrot un uzraudzīt), taču tās veiktās darbības nebija vērstas uz ziņojumā izklāstīto pakārtoto konstatējumu, proti, ka liela daļa dalībvalstu tehniskās palīdzības izdevumu “faktiski pielīdzināms budžeta atbalstam”. Tehniskās palīdzības izmantošana administratīviem izdevumiem nav pretrunā ES regulām, un tāpēc Komisija to atļauj. Ja uzraudzībā ietilptu pienācīgs šo izmaksu novērtējums un salīdzinājums starp dalībvalstīm, būtu vieglāk noteikt labāko/sliktāko praksi, kas iekļaujama dalībvalstīm adresētajā vadlīniju kopumā un ieteikumos. |
| 4 | 93. p., 4. ieteik. | Īstenots dažos aspektos | Saskaņā ar šo ieteikumu Komisija visām dalībvalstīm noteica, ka ir jāiekļauj piemērota darbības rezultātu sistēma, lai varētu novērtēt tehniskās palīdzības ieguldījumu politikas virzienā, tostarp jāformulē mērķi atbilstoši SMART kritērijiem. | Saskaņā ar revidentu rīcībā esošajiem pierādījumiem Komisija neizdarīja pietiekami, lai savā līmenī izveidotu darbības rezultātu sistēmu. Apsvērumu vēstulēs par 2014.–2020. gada LAP apstiprināšanu tā mudināja dalībvalstis izstrādāt atbilstošus tehniskās palīdzības rādītājus, taču tas nav obligāti. Komisija nesniedza nekādu informāciju par darbības rezultātu sistēmas ieviešanas statusu dalībvalstu līmenī. Bija pieejami pavisam maz prasīto uzraudzības datu, un tie netika izmantoti praksē. Rādītāji saistībā ar dalībvalstu lauku tīklu un citām izmaksām (kas ietver arī tehnisko palīdzību spēju veidošanai) nav līdzsvaroti, ņemot vērā ar šiem posteņiem saistītās izdevumu daļas relatīvo apjomu. |
| ĪZ Nr. 5/2015 | “Vai finanšu instrumentu izmantošana lauku attīstības jomā ir sekmīga un daudzsološa pieeja” | 3 | 100. p., 3. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Labāk saskaņot sviras efektu ar konkrētām mērķgrupām lauku attīstības jomā un standarta pieckārtīgu sviras efektu, kas paredzēts jaunajā EIF AGRI garantiju mehānismā (proti, viens Eiropas Savienības ieguldīts euro veido kopējo ieguldījumu piecu euro apmērā). Kāpināts apgrozības efekts līdztekus ar līdzekļu striktāku pārvaldību un ne tik pārmērīgu kapitalizāciju. | Komisija nav definējusi precīzus apgrozības efekta mērķus. Jautājums par līdzekļu striktākas pārvaldības faktisko ietekmi uz apgrozības efektu paliek atklāts. |
| ĪZ Nr. 6/2015 | “ES ETS integritāte un īstenošana” | 1 | 91. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Preču atvasināto instrumentu darba grupa kopā ar EVTI (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) locekļiem un Komisiju (FISMA ĢD) 2019. gada maijā nodarbojās ar turpmāko darbību izstrādi. 2020. gada sākumā paredzēta Finanšu instrumentu tirgus direktīvas (MiFID) termiņa vidusposma pārskatīšana, un tad Komisija atkārtoti izvērtēs iespējamo risku, kas saistīts ar obligāto tirgotāju un tirgus mazāko dalībnieku atbrīvojumu no šīs direktīvas regulatīvajām prasībām. | Riska novērtējums un iespējamie koriģējošie pasākumi joprojām nav sagatavoti. |
| 4 | 92. p., 2. ieteik. | Īstenots dažos aspektos | Pētījums, kas veidos pamatu ETS juridiskā statusa novērtējumam, tika pabeigts un apstiprināts 2018. gada decembrī. Tas ļaus Komisijai analizēt, kā tai jāreaģē. | Komisija vēl joprojām nav analizējusi kvotu juridisko raksturu un ieguvumus vai zaudējumus, tāpēc tā nezina, vai un kā būtu jārīkojas. |
| 5 | 93. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Tiek piemērots MiFID un MAR regulējums, līdz ar to visas ETS kvotas maina statusu un kļūst par finanšu instrumentiem. Tas nozīmē arī to, ka ir jāziņo un jāievāc dati, lai atvieglotu ETS darījumu kontroli. Tā kā lielākā daļa dalībvalstu piemēro PVN apgrieztās maksāšanas sistēmu, ir samazinājies ar PVN saistītas krāpšanas risks. | Komisija joprojām nav veikusi jaunā piemērojamā MiFID II kopuma analīzi un nav uz to sniegusi (koriģējošu) atbildi. Turklāt joprojām izpaliek pārrobežu koordinācija. |
| 6 | 93. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Pastiprināts kontroles satvars saskaņā ar MiFID II un jaunas Savienības Reģistra regulas projekts. Pastiprināta un sistemātiska informācijas apmaiņa, Komisijas sniegti norādījumi dalībvalstīm un to koordinācija. | Tiek piemērots MiFID II kopums, un ir jānovērtē tā rezultāti. Komisija ir pieņēmusi jauno Reģistra regulu, un tā tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pēc leģislatīvās pārbaudes laika, kuras termiņš bija 2019. gada 12. maijā. To piemēros no 2021. gada un varēs novērtēt tikai pēc tam. |
| ĪZ Nr. 7/2015 | “ES policijas misija Afganistānā – neviendabīgi rezultāti” | 2 | 85. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Ir pierādījumi par starptautisko organizāciju līgumdarbinieku un norīkoto darbinieku pirmsnosūtīšanas (pirmsizvietošanas) mācību programmu. | Nav pierādījumu par pašlaik notiekošiem mācību kursiem. Nav ar konkrētu valsti saistītu elementu. Nav pierādījumu par vietējo darbinieku pirmsnosūtīšanas (pirmsizvietošanas) mācībām. |
| 6 | 86. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Pēc īpašām mācībām misiju darbinieki ir labāk informēti par vietējo kultūru. | Pieejamie pierādījumi neliecina par to, ka ieteikums par vietējiem mācībspēkiem/apmācāmiem būtu ieviests. |
| 8 | 86. p., 3. ieteik. d) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Revidētā vienība iesniedza dažus pierādījumus par vajadzību novērtējumu saistībā ar darbaudzināšanas pasākumiem. | Netika konstatēti pierādījumi par darbaudzināšanas dokumentāciju, atskaites punktiem un darbaudzinātāju reģistrācijas žurnāliem. |
| 9 | 86. p., 3. ieteik. e) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | No visiem demisionējošiem darbiniekiem tiek pieprasīta rakstiska tālāknododama informācija līdz ar konkrētām vadlīnijām dažādai mērķauditorijai un izmantošanai dažādās situācijās. | Apliecinošajos dokumentos netika atrastas konkrētas vadlīnijas, kas nododamas darbaudzinātājiem. |
| 10 | 86. p., 3. ieteik. f) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | EĀDD ir sācis piemērot izvērstu pieeju, lai pastiprinātu saikni starp misijas īstenošanas plāniem un operatīvo plānošanu/uzraudzību. | Revidenti neatrada konkrētus norādījumus/pierādījumus attiecībā uz sinerģijām ar darbaudzināšanas pasākumiem un uz nepārprotamu saikni starp projekta mērķiem un misijas īstenošanas plānu atskaites punktiem. |
| 12 | 88. p., 5. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Gan Komisija, gan EĀDD ir uzlabojis savas vadlīnijas, kurās ietverti riski saistībā ar misijas slēgšanu. Jau tiek izstrādāti vai jau ir daļēji ieviesti centrālo dienestu sniegta atbalsta standartizēti elementi, piemēram, misiju atbalsta platforma. | Līdz šim nav izstrādāta visaptveroša un EĀDD un Komisijas kopīga stratēģija attiecībā uz KDAP misiju darbības apmēra samazināšanu un slēgšanu. Vēl nav novērsti trūkumi saistībā ar to, ka misiju slēgšanas plāni ir jāiesniedz tikai trīs mēnešus pirms mandāta beigām. Pieejamās vadlīnijas nepietiekami risina jautājumus saistībā ar dažādiem objektīviem riskiem darbības apmēra samazināšanas un slēgšanas procesā. |
| 13 | 88. p., 5. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Centrālo dienestu sniegtā atbalsta uzlabojumi: misiju atbalsta platforma, uzņēmuma resursu plānošanas IT sistēma, standartizētas uzskaites/grāmatvedības sistēmas, II noliktavas projekts, lai pastiprinātu spējas – visi šie pasākumi sniedz apjomradītus ietaupījumus u. c. | Revidenti neatrada ne īpašus norādījumus/pierādījumus par to, kā izvairīties no līdzekļu uzkrāšanas un kā novērst ar to saistītos finanšu riskus, ne piemērus, kas liecinātu, ka EĀDD un Komisija ir laikus nosūtījusi KDAP misijām norādījumus/dokumentāciju, lai novērstu līdzekļu uzkrāšanu. |
| ĪZ Nr. 8/2015 | “Vai ar ES finansiālo atbalstu tiek pienācīgi apmierinātas mikrouzņēmēju vajadzības” | 1 | 68. p., 1. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija ir laidusi klajā norādījumus par darbības programmu ex ante novērtējumiem un nosacījumiem, kā arī tematiskajiem mērķiem. Tā ir sniegusi arī detalizētus norādījumus par finanšu instrumentu ex ante novērtējumiem. | Tā kā nav īpaša rādītāja saistībā ar mikrouzņēmējiem, joprojām nav pieejama informācija par to, kāds ir bijis tiem piešķirto dotāciju apjoms 2014.–2020. gadā. |
| 3 | 69. p., 3. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Prasība izveidot finanšu instrumentus 2014.–2020. gadam ietver atbilstošus pasākumus konkrētu tirgus trūkumu apzināšanai un atbilstošu instrumentu izstrādei.
  Tā kā Komisija piedalās uzraudzības komitejās ar padomdevējas tiesībām, tai ir iespēja sniegt ieteikumus par darbību atlases kritērijiem un jebkuriem citiem jautājumiem, kas saistīti ar programmas īstenošanu. | Lai efektīvi ieviestu ieteikumu, attiecībā uz dotāciju shēmām Komisijai ir jāpārskata uzraudzības komitejās apspriestie attiecināmības kritēriji un faktiski jāliek lietā iespēja vajadzības gadījumā sniegt ieteikumus. |
| ĪZ Nr. 10/2015 | “Jāpastiprina centieni risināt publiskā iepirkuma problēmas saistībā ar ES kohēzijas politikas izdevumiem”. | 1 | 99. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija ir atjauninājusi kategorijas pārkāpumu pārvaldības sistēmā, un tagad tajā ir iekļautas publiskā iepirkuma kļūdu 26 apakškategorijas. Turklāt pašlaik tuvojas nobeigumam analītiskā rīka izveides sagatavošana. Tiklīdz būs sekmīgi testēti iecerētie infopaneļi, rīku darīs pieejamu visiem lietotājiem. Datubāzu analīze jau ir veikta, un rezultāti iesniegti valstu iestādēm. | Pašlaik tikai aptuveni ceturtā daļa pārkāpumu pārvaldības sistēmā iekļauto gadījumu satur detalizētu informāciju par apakškategoriju, bet stāvoklis uzlabosies, kad sistēmā ievadīs jaunus gadījumus un vecos slēgs. Analītiskā rīka un pārkāpumu pārvaldības sistēmas un dalībvalstu datubāzu saskarnes ir krietni pavirzījušās uz priekšu, tomēr darbs vēl nav pabeigts. |
| 6 | 102. p., 5. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Tika konstatētas sistēmiskas problēmas saistībā ar publisko iepirkumu dažās pārkāpumu procedūrās un maksājumu pārtraukšanas gadījumos. Komisijai arī turpmāk jāpārtrauc un jāaptur maksājumi, ja ir nopietni trūkumi publiskajā iepirkumā. | Pēc Komisijas veiktajām likumības un pareizības revīzijām ir jāseko neto finanšu korekcijām, ja ir bijušas kļūdas publiskajā iepirkumā un ja ir konstatēti nopietni sistēmiski trūkumi, ko dalībvalstis nebija atklājušas un izlabojušas pirms pārskatu iesniegšanas. 2018. gadā Komisija sāka veikt atbilstības revīzijas. |
| 7 | 105. p., 6. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Uzlabojumi e-iepirkuma posmu ieviešanā dalībvalstīs. Tā sekmīgi virzās uz priekšu, lai tiktu pabeigta saskaņā ar Direktīvā noteiktajiem termiņiem. | E-iepirkuma turpmākie posmi vēl jāievieš, kā paredzēts Direktīvā (e-rēķini līdz 2019. gada aprīlim).
  Komisijai jāmudina visas dalībvalstis izmantot ARACHNE datubāzi un piedalīties tajā. |
| ĪZ Nr. 11/2015 | “Vai Komisija labi pārvaldīja partnerattiecību nolīgumus zivsaimniecības nozarē” | 2 | 90. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisijas dienesti veicina līdzīgus tehniskos nosacījumus partnerattiecību nolīgumos ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē (SFPA) reģionālā līmenī. | Tā kā nav dokumentētu reģionālo stratēģiju, jāpanāk lielāks progress attiecībā uz to, kā Komisija definē un dokumentē reģionālās stratēģijas. |
| 6 | 93. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | MARE ĢD ir veicis pasākumus, lai vienkāršotu licencēšanas procesu, piemēram, tā izmanto tiešo saziņu ar partneri no trešās valsts. | Tomēr pašreizējās licencēšanas procesa uzraudzības procedūrās joprojām ir trūkumi. Jāpanāk lielāks progress Komisijas īstenotajā licencēšanas procesa uzraudzībā un izpildes pārbaudē. |
| ĪZ Nr. 12/2015 | “ES prioritāti – veicināt uz zināšanām balstītu lauku ekonomiku – nelabvēlīgi ietekmē zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu vāja pārvaldība” | 2 | 94. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Norādījumu dokuments par 1. pasākumu ir atjaunināts, un tam ir pievienots punkts par mācību vajadzību analīzi. | Norādījumu dokumentā nav pietiekami sīki skaidrots, kā veicamas mācību vajadzību regulāras analīzes. |
| 4 | 94. p., 1. ieteik. d) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija ir atjauninājusi norādījumu dokuments par 2. pasākumu un tam pievienojusi īpašu punktu, kurā noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizveido konsultāciju pakalpojumi. | Komisija uzraudzības komitejās un ikgadējās pārskatīšanas sanāksmēs neuzrauga, vai dalībvalstis ir izveidojušas šos pakalpojumus. |
| 6 | 96. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Norādījumu dokuments par 2. pasākumu un publisko iepirkumu ir atjaunināts ar informāciju par pakalpojumu sniegšanu uz vietas. | Komisijas uzraudzība pār dalībvalstu procedūrām, kā prasīts mūsu ieteikumā, nav pietiekama. |
| | | 7 | 98. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Ieteikums Komisijai stingrāk pārbaudīt izmaksu pamatotību ir ieviests, un lielākajā daļā aspektu ir ieviests ieteikums Komisijai un dalībvalstīm sadarboties, lai nodrošinātu efektīvas vadošo iestāžu kontroles sistēmas, īpaši attiecībā uz krāpšanas risku un projekta izmaksu pamatotību. AGRI ĢD jaunie atbilstības kontrolsaraksti, ko piemēro kopš 2018. gada sākuma, ir padarījuši stingrākas izmaksu pamatotības pārbaudes.
  Turklāt Komisija ir sagatavojusi dalībvalstīm paredzētu “Vadlīniju dokumentu par kontroļu un sankciju noteikumiem lauku attīstības jomā”, un tā 1. pielikumā saskaņā ar mūsu ieteikumu ir iekļauts kontrolsaraksts, kas izmantojams kontroles sistēmu izveides novērtēšanai attiecībā uz riskiem, kuri saistīti ar lauku attīstības projektu izmaksām. | Komisija sniedza maz pierādījumu par papildu mācībām vadošajām iestādēm, kurās būtu izskatīta izmaksu pamatotība gadījumos, kad neizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Lai gan izmaksu pamatotības pārbaudei un vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanai ir daži kopēji mērķi, tās tomēr ir divas dažādas pieejas. Vienkāršoto izmaksu iespējas attiecas tikai uz ļoti nelielu daļu no kopējiem lauku attīstības izdevumiem (sk. ĪZ Nr. 11/2018), tāpēc joprojām ir vajadzīgi vadošo iestāžu veikti izmaksu pamatotības novērtējumi. (Eiropas lauku attīstības tīkla platformā Komisija nav konstatējusi nekādu jaunu labāko praksi administratīvajās procedūrās, ko izmanto izmaksu pamatotības novērtēšanai.) |
| 8 | 98. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, tostarp partnerattiecību nolīgumu ieviešanu un apstiprināšanu, un, salīdzinot ar iepriekšējo periodu, 2014.–2020. gada plānošanas periodā izmantojusi stingrāku pieeju, lai nodrošinātu ES fondu savstarpējo papildināmību. | Diskusijas starpdienestu grupās ir vispārīgas un neaptver atsevišķus programmu pasākumus. Turklāt mūsu ziņojumā (ĪZ Nr. 16/2017) ir minēti trūkumi, kas ietekmē partnerības nolīgumus un lauku attīstības programmas nozaru savstarpējas papildināmības un sinerģijas aspektā. |
| 10 | 100. p., 4. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Norādījumu dokuments par 1. pasākumu “Zināšanu pārneses un informācijas pasākumi” ir atjaunināts, un tam ir pievienots punkts par mācību vajadzību analīzi. | Atjauninātajā norādījumu dokumentā par 1. pasākumu nav skaidru vadlīniju, kā dalībvalstīm jāīsteno atgriezeniskās saites procedūras. Lai gan mūsu ziņojumā sniegtajā standarta metodoloģijas piemērā ir iekļauta arī mācību programmu novērtēšana, norādījumu dokumentā tas nav minēts, un ir iespējams, ka mūsu piemērā minētā metodoloģija tiek attiecināta tikai uz vajadzību analīzi. |
| | | 11 | 102. p., 5. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija ir sākusi veikt atbilstīguma revīzijas zināšanu un inovāciju jomā. | Vairākas plānotās revīzijas faktiski nav notikušas, un viens no iemesliem varētu būt tas, ka riska analīzē risks ir vērtēts kā zems.
  Mūsu revidenti atzīst, ka AGRI ĢD ir sācis veikt atbilstīguma revīzijas zināšanu pārneses un inovāciju jomā pēc tam, kad tika publicēts mūsu ziņojums par šo tēmu. Tomēr saskaņā ar AGRI ĢD daudzgadu darba programmu 2016.–2018. gadam (49. lpp.) līdz ĪZ Nr. 12/2015 publicēšanai revīzijas netika veiktas tāpēc, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā izdevumu līmenis bija zems.
  Mums nav pārliecības, ka Komisija ir paaugstinājusi zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu riska profilu līdz līmenim, ko tā minējusi savā atbildē. |
| ĪZ Nr. 13/2015 | “ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm saskaņā ar FLEGT Rīcības plānu” | 1 | 58. p., 1. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija izstrādāja vispārēju Meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) darba plānu 2018.–2022. gadam, kurā ir iekļautas darbības un termiņi (mērķgadi), atbildīgā puse (EK un/vai dalībvalsts), kā arī plānotie nodevumi.
  Eiropas Komisija noslēdza līgumu ar ārēju organizāciju (Starptautisko mežsaimniecības pētniecības centru, CIFOR), lai izstrādātu visaptverošu darbības plānu, kā arī uzraudzības un novērtēšanas sistēmu ar rādītājiem, mērķiem un atsauces datiem.
  Komisija izstrādā FLEGT īstenošanas datubāzi, lai varētu izsekot, kāds ir to valstu progress, kuras parakstījušas brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu. | Darba plāns ir noslēgts 2018.–2022. gadam, nevis darba plānu 2016.–2020. gadam. Atšķirīgais laika grafiks ietekmē FLEGT programmas uzraudzību un ziņošanu par to (sk. 5. ieteikumu).
  Tā kā visi nepieciešamie apstiprinājumi vēl nav iegūti, darba plāna projekts Komisijai vēl nav oficiāli saistošs.
  Trūkst arī tam īpaši paredzēta īstenošanas budžeta, tāpēc darbības rezultātu uzraudzība un pārskatatbildība ir apgrūtinātas. |
| 5 | 59. p., 5. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Ir izstrādāts darba plāns, kas tiks izmantots par pamatu prasītajai ziņošanai. FLEGT novērtēšana tika veikta 2016. gadā, un tā pienācīgi aizstāj parastu progresa ziņojumu.
  Komisija plāno sagatavot nākamo progresa ziņojumu 2019. gadā. Tas ietvers darbības, kas paredzētas darba plānā, kurš savukārt satur galvenos mūsu ieteikumā minētos ziņošanas elementus. | Līdz šim darba plānam trūkst visu nepieciešamo apstiprinājumu. Paredzētais termiņš 2018. gada progresa ziņojumam nav ievērots. |
| ĪZ Nr. 16/2015 | “Energoapgādes drošības uzlabošana, veidojot iekšējo enerģijas tirgu: jāstrādā vairāk” | 4 | 117. p., 3. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija ir panākusi virzību tiesiskā regulējuma izstrādē un ieviešanā. | Ieviešana joprojām turpinās. Vēl jānovērš tirgus neefektivitāte. |
| 12 | 123. p., 7. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisija izmanto rīkus enerģijas tirgus modelēšanai, un izmaksu un ieguvumu analīzes metodoloģijas pastāvīgi uzlabojas. | Komisija daļēji pieņēma un īstenoja ieteikumu. Ja Komisijai būtu pašas izstrādātas analītiskās un modelēšanas funkcijas, tās prasītu ievērojamus vai nu Komisijas, vai Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) resursus. |
| 13 | 123. p., 7. ieteik. c) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija sadarbojas ar elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (PSOET) un gāzes PSOET, lai vajadzību novērtējumu varētu izmantot ar iekšējo enerģijas tirgu saistītās infrastruktūras plānošanā Eiropas Savienībā. | Vēl nav apstiprināts jaunais modelis, kas bija jāizstrādā un jāiesniedz elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkliem. |
| 14 | 125. p., 8. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija uzlaboja savas plānošanas procedūras, īpaši prioritāšu noteikšanu un kopīgu interešu projektu finansēšanu. | Vēl nav apstiprināts jaunais modelis, kas bija jāizstrādā un jāiesniedz elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkliem. |
| 15 | 126. p., 9. ieteik. | Īstenots dažos aspektos | Komisija ir pārņēmusi ieteikumā pausto domu. | Komisija nav izstrādājusi tiesību aktu priekšlikumus. |
| ĪZ Nr. 17/2015 | “Komisijas atbalsts rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai: ESF finansējums pārvirzīts, bet nepietiekama koncentrēšanās uz rezultātiem” | 2 | 84. p., 2. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Prasība paskaidrot iecerēto ietekmi plānotās efektivitātes aspektā saistībā ar ES un darbības programmu mērķiem ir iekļauta ESI fondu tiesiskajā regulējumā (sk. Kopīgo noteikumu regulas 30. pantu). | Ir trūkumi, īstenojot prasību pamatot gaidīto ietekmi, ko radīs izmaiņas Savienības stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. |
| 3 | 84. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Kontrolsaraksts, lai dokumentētu secinājumus, kas radušies, novērtējot darbības programmas grozījumus (tostarp darbības programmas ieguldījumu stratēģijā “Eiropa 2020” un ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanu, paredzēto rezultātu, rādītāju un darbības rezultātu satvaru). | Kontrolsaraksā netika dokumentēta analīze, kas veikta attiecībā uz papildu rezultātu pamatotību. |
| 4 | 84. p., 2. ieteik. c) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Gada īstenošanas ziņojumos ir ziņots par līdzekļu pārplānošanu/pārdali. | Gada īstenošanas ziņojumos nav pietiekami daudz ziņu par bijušo un sagaidāmo efektivitāti saistībā ar darbības programmu grozījumiem. |
| 6 | 86. p., 3. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Kontrolsarakstos ir dokumentētas atbilstības un ticamības pārbaudes, ko Komisija veikusi attiecībā uz datiem, kuri ietverti gada īstenošanas ziņojumos. Ir plānotas darbības rezultātu datu ticamības revīzijas. | Nav pierādījumu par to, ka būtu regulāri veiktas gada īstenošanas ziņojumos ietverto datu ticamības pārbaudes vai tādas informācijas pārbaudes, kas saņemta pēc ad hoc pieprasījumiem. |
| ĪZ Nr. 20/2015 | “Neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā sniegtā ES lauku attīstības atbalsta izmaksu lietderība” | 1 | 74. p., 1. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisija ir izdevusi tehniskos norādījumus par gada īstenošanas ziņojumu. Turklāt Komisija Uzraudzības komitejas sanāksmēs palīdz dalībvalstīm sagatavot informāciju gada īstenošanas ziņojuma vajadzībām. | Ieteikums Komisijai īstenot uzraudzību, šajā nolūkā izmantojot dalībvalstu gada īstenošanas ziņojumus, joprojām tiek ieviests un, vai šis process ir pabeigts, varēs pārbaudīt tikai pēc 2019. gada starpposma novērtējuma. |
| 5 | 77. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisija ir laidusi klajā norādījumus, lai mudinātu dalībvalstis izstrādāt papildu rezultātu rādītājus. | Tā kā norādījumi nav dalībvalstīm saistošs un obligāts dokuments, Komisija nevar pārliecināties, cik lielā mērā tās faktiski ir sekojušas norādījumiem un vai ir izstrādājušas īpašus papildu rādītājus. To, cik lielā mērā Komisijas darbība ir nodrošinājusi neienesīgo ieguldījumu devuma ieteikto uzraudzību vai novērtēšanu 2014.–2020. gada plānošanas perioda novērtēšanu laikā, varēs spriest tikai tad, kad tiks padziļināti novērtēts 2019. gada īstenošanas ziņojums. |
| ĪZ Nr. 21/2015 | “Uz rezultātiem vērsta pieeja ES attīstības un sadarbības pasākumos un to risku izvērtējums, kas saistīti ar šo pieeju” | 1 | 83. p., 1. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Dienestu darba dokuments, A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development (Pārskatīts ES starptautiskās sadarbības un attīstības rezultātu ietvars saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam noteiktajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem un jauno Eiropas Konsensu par attīstību), SWD(2018) 444 final, tika publicēts 2018. gada oktobrī, un tā pielikumā ir skaidrota ar rezultātiem saistīta terminoloģija. | Praktiski norādījumi par ES intervenču pārvaldību starptautiskā sadarbībā, tostarp faktu lapas, kurās skaidrotas ar rezultātiem saistītas pamatkoncepcijas un terminoloģija, vēl nebija pieejama laikā, kad pārbaudījām ieteikumu ieviešanu. Turklāt galvenajos metodoloģiskajos dokumentos joprojām bija vērojama nekonsekventa terminoloģija. Piemēram, Komisijas sagatavotajā diagrammā, kas iekļauta rīkkopā, kura paredzēta ES attīstības pasākumu novērtētājiem, vēl arvien atrodamas definīcijas, kas nesaskan ar terminiem, kuri pieņemti saistībā ar rezultātu sistēmu. Turklāt dažos rīcības dokumentos trūkst mērķrādītāju un atsauces datu. |
| 2 | 83. p., 2. ieteik. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai nodrošinātu skaidru saikni starp pasākumiem un sagaidāmajiem rezultātiem, tostarp transversālajos jautājumos, konkrēti, tā ir sagatavojusi norādījumus un paraugu rīcības dokumentu aizpildīšanai, kā arī būtiskus noteikumus uz rezultātiem vērstas uzraudzība rokasgrāmatā. | Dažas pamatnostādnes vēl jāpabeidz, tostarp praktiskie norādījumi par ES intervenču pārvaldību starptautiskā sadarbībā. |
| ĪZ Nr. 22/2015 | “ES īstenotā kredītreitingu aģentūru uzraudzība ir labi izveidota, taču vēl nav pilnībā efektīva” (EVTI) | 6 | 110. p., 6. ieteik. | Īstenots dažos aspektos | EVTI ir atjauninājusi sava biļetena “Jautājumi un atbildes” sadaļu par KRA regulas piemērošanu, tam pievienojot jaunu daļu (V daļu), kura veltīta kredītreitingu informācijas publiskošanai un izklāstam. | Jāpabeidz pašlaik notiekošais apspriešanās process un jāpublicē galīgais ziņojums nolūkā laist klajā pamatnostādnes par publiskošanas prasībām, kuras piemērojamas kredītreitingiem. |
| 7 | 110. p., 7. ieteik. | Īstenots dažos aspektos | Centrālā repozitorija (CEREP) sistēmas integrēšana RADAR ziņošanas sistēmā. Integrēšanas procesa laikā EVTI pārskatīja datus reitingu līmenī abās sistēmās un izlaboja konstatētās neatbilstības, tādējādi uzlabojās datu kvalitāte. | Lai gan līdz šim paveiktais EVTI darbs ir uzlabojis Centrālā repozitorija informācijas saturu, joprojām nav pieejamas šādas ziņas: vidējais saistību neizpildes rādītājs, reitingu maiņas dinamikas caurmēra tendences, vairāku vienlaicīgu vaicājumu lejupielāde, informācija par izlabotajām kļūdām jau paziņotos datos un to skaidrojums un informācija par metodoloģijas izmaiņām. |
| ĪZ Nr. 23/2015 | “Ūdens kvalitāte Donavas upes baseinā: gūti panākumi Ūdens pamatdirektīvas īstenošanā, bet vēl ir daudz darāmā” | 12 | 191. p., 3. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisija turpina novērtēt, vai ir izpildītas minimālās prasības un vai tās ir būtiskas, un izvērtē, vai ir pieņemti LLVS standarti un vai tie ir atbilstīgi. | Komisija šo ieteikumu nepieņēma. |
| 14 | 191. p., 3. ieteik. d) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisija ir apzinājusi potenciālas racionalizēšanas iespējas. | Komisija jau ir veikusi konkrētas darbības, lai īstenotu šo ieteikumu, un tai ir jāturpina šīs darbības arī nākamajā ziņošanas procesā saskaņā ar Nitrātu direktīvu (2020. g.) un Ūdens pamatdirektīvu (2022. g.). |
| 15 | 191. p., 3. ieteik. e) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisija gatavo un plāno laist klajā ieteikumus dažām dalībvalstīm par vides un resursu izmaksu atgūšanas iekļaušanu nākamajā īstenošanas ziņojumā. | Kopējā īstenošanas stratēģijā dalībvalstis nesen vienojās strādāt pie tehniskā ziņojuma, kurā tiktu apzinātas pašlaik izmantotās pieejas ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanai saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas 9. panta prasībām (tostarp difūzā piesārņojuma jomā). Tam nepieciešamie dati un informācija drīzumā tiks izskatīti. Šā uzdevuma veikšanai stratēģiskās koordinācijas grupas vadībā tiks izveidota ad hoc darba grupa ekonomikas jautājumos. Sagaidāms, ka šis uzdevums tiks pabeigts līdz 2020. gada beigām (sk. Kopējo īstenošanas stratēģijas darba programmu 2019.–2021. gadam). |
| ĪZ Nr. 25/2015 | “ES atbalsts lauku infrastruktūrai – iespējas panākt daudz labāku ieguldīto līdzekļu atdevi” | 2 | 101. p., 1. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Saskaņā ar mūsu ieteikumu Komisija ir veicinājusi paraugprakses pieņemšanu liekā atbalsta riska mazināšanai, nodrošinot to, ka lauku attīstības programmās ir noteikta efektīva papildināmības kārtība. Pirms dalībvalstu lauku attīstības programmu apstiprināšanas AGRI ĢD nosūtīja vadošajām iestādēm apsvērumus saistībā ar uzlabojumiem un prasīja tos ņemt vērā turpmākajās versijās. | Komisija nav sagatavojusi īpašu norādījumu dokumentu par to, kā samazināt liekā atbalsta risku vai kā izvairīties no izvairīties no citu fondu vienkāršas aizstāšanas ar LAP resursiem. Nav pierādījumu, ka liekais atbalsts būtu efektīvi samazināts 2017.–2020. gada programmās. AGRI ĢD plāno šī stāvokļa sākotnēju novērtējumu, pamatojoties uz 2019. gada starpposma novērtējumu. Komisijai nav pierādījumu, ka valsts līdzekļu aizstāšana ar ERAF līdzekļiem ir gājusi mazumā. |
| 4 | 101. p., 1. ieteik. d) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | AGRI ĢD ir uzlabojis to pasākumu pārbaudi, kuri nodrošina ES fondu savstarpējo papildināmību, jo šiem jautājumiem tiek pievērsts vairāk uzmanības un ir iespējams izmantot nesen izveidotos partnerības nolīgumus. AGRI ĢD uzskata, ka tā sākotnējos secinājumus saistībā ar to efektivitātes novērtēšanu var saskaņā ar mūsu ieteikumu balstīt uz programmu 2019. gada starpposma novērtējumu. | Vēl nav zināms, cik efektīvi bijuši pasākumi, lai nodrošinātu dažādo ES fondu papildināmību pašreizējā plānošanas periodā. Gada īstenošanas ziņojumi būs pieejami tikai 2019. gada otrajā pusē. Mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 16/2017 ir minēti trūkumi, kas ietekmē partnerības nolīgumus un lauku attīstības programmas nozaru savstarpējas papildināmības un sinerģijas aspektā. |
| 6 | 106. p., 2. ieteik. b) apakšiet. | Īstenots lielākajā daļā aspektu | Ieteikums Komisijai stingrāk pārbaudīt izmaksu pamatotību ir ieviests, un lielākajā daļā aspektu ir ieviests ieteikums Komisijai un dalībvalstīm sadarboties, lai nodrošinātu efektīvas vadošo iestāžu kontroles sistēmas, īpaši attiecībā uz krāpšanas risku un projekta izmaksu pamatotību. AGRI ĢD jaunie atbilstības kontrolsaraksti, ko piemēro kopš 2018. gada sākuma, ir padarījuši stingrākas izmaksu pamatotības pārbaudes. Turklāt Komisija ir sagatavojusi dalībvalstīm paredzētu “Vadlīniju dokumentu par kontroļu un sankciju noteikumiem lauku attīstības jomā”, un tā 1. pielikumā saskaņā ar mūsu ieteikumu ir iekļauts kontrolsaraksts, kas izmantojams kontroles sistēmu izveides novērtēšanai attiecībā uz riskiem, kuri saistīti ar lauku attīstības projektu izmaksām. | Kopš mūsu 2017. gadā veiktās pēcpārbaudes Komisija nav sniegusi vairāk pierādījumu attiecībā uz papildu mācībām, kas par izmaksu pamatotību organizētas vadošajām iestādēm. Eiropas lauku attīstības tīkla platformā Komisija nav konstatējusi nekādu jaunu labāko praksi administratīvajās procedūrās, ko izmanto izmaksu pamatotības novērtēšanai. |
| | | 9 | 109. p., 3. ieteik. a) apakšiet. | Īstenots dažos aspektos | Komisija vadošajām iestādēm ir sniegusi norādījumus par lauku attīstības programmu novērtēšanu Eiropas Lauku attīstības tīkla tīmekļa vietnē un izmantojot Palīdzības dienestu novērtēšanas jautājumos. | Joprojām nepietiekami tiek vākti dati, kas nepieciešami rezultatīvo rādītāju un programmas rezultātu kopumā novērtēšanai. Saskaņā ar Komisijas atbildi saistībā ar kontroles revīziju tā ir paredzējusi 2019. gadā novērtēt “informāciju, kas kopīgajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā paredzēto novērtējumu laikā ļaus izdarīt secinājumus par līdzekļu izlietojuma efektivitāti un lietderību”. |

ĪZ

Ziņojuma nosaukums

Nr.

ĪZ punkts

ERP galīgais novērtējums

Uzlabojumi

Trūkumi

ĪZ Nr. 1/2015

“Iekšzemes ūdensceļu transports Eiropā: modālais īpatsvars un kuģojamības apstākļi nav ievērojami uzlabojušies kopš 2001. gada”

2

52. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Piešķiršanas kritēriji EISI uzaicinājumos piedalīties konkursos, tostarp uzaicinājumos, kuros dota priekšroka IŪT, attiecas uz ierosināto darbību būtiskumu, gatavības pakāpi, ietekmi un kvalitāti.

Attiecībā uz ESI fondiem uzlabojumu nav. Komisija nevar uzspiest dalībvalstīm, lai tās atlasa būtiskākus vai progresīvākus projektus. Komisija nekoncentrē finansējumu projektiem, kuriem jau ir diezgan precīzi apkārtnē konstatēto problemātisko posmu likvidēšanas plāni.

3

54. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisija veic pētījumus saistībā ar ūdens transporta potenciālu. Visaptverošā tīkla koridoru plānos ir informācija par iekšzemes kuģniecības potenciālajiem ieguvumiem.

Nav pierādījumu, ka dalībvalstis patiesi koordinētu centienus.

4

54. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Koridoru gada darbības plāni ir saskaņoti ar dalībvalstīm, un tajos ir ņemta vērā jaunākā informācija, ko sniegušas gan dalībvalstis, gan ieinteresētās personas, kā arī jaunāko uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus rezultāti.

Nav pierādījumu, ka Komisija un dalībvalstis būtu vienojušās par konkrētiem un sasniedzamiem mērķiem un precīziem atskaites punktiem attiecībā uz koridoru problemātisko posmu likvidēšanu, ka dažādu dalībvalstu koordinācija ir efektīva un ka pieņemtie visaptverošā tīkla koridoru gada darbības plāni ir izpildāmi.

ĪZ Nr. 2/2015

“ES finansējums komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Donavas upes baseinā: ir nepieciešami turpmāki centieni, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt ES notekūdeņu politikas mērķus”

6

110. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Par aglomerācijām, kur cilvēka ekvivalents (c. e.) ir lielāks par 2 000, saskaņā ar Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas 17. pantu iesniedz informāciju saistībā ar prognozēm par programmas īstenošanu.

Šāda informācija nav ievākta par tām aglomerācijām, kur c. e. ir mazāks par 2 000.

10

115. p., 3. ieteik. c) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Ir veikts īpašs pētījums. Turpmākie ieteikumi pašlaik tiek izskatīti saistībā ar Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas novērtējumu.

ENV ĢD secinājums par mūsu ieteikumu, t. i., vajadzību ieviest obligātus pārplūžu mērījumus, vēl nav sagatavots.

11

115. p., 3. ieteik. d) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Ir uzlabojusies izmaksu un ieguvumu analīžu kvalitāte, un dažos gadījumos tas ir ļāvis samazināt komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtu pārāk lielo jaudu.

Joprojām saglabājas risks, ka tiks izveidotas komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas ar pārāk lielu jaudu.

14

117. p., 4. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

2016. gada martā Komisija pieņēma Mēslošanas līdzekļu regulas priekšlikumu.

Joprojām nav pieņemta pārskatītā Mēslošanas līdzekļu regula. Notekūdeņu dūņu iekļaušana mēslošanas līdzekļu sarakstā ir atkarīga no rezultātiem, kas tiks iegūti pašreiz veiktās tehniskās izpētes laikā.

ĪZ Nr. 4/2015

“Tehniskā palīdzība: tās devums lauksaimniecībā un lauku attīstībā”

1

90. p., 1. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija formāli ir īstenojusi ieteikumu. Lai izskaidrotu tehniskās palīdzības tvērumu un piemērošanu, Komisija ir izdevusi dalībvalstīm adresētu vadlīniju kopumu. Lai uzraudzītu īstenošanu dalībvalstīs, Komisija saskaņā ar mūsu ieteikumu noteica dalītu ziņošanu par administratīvām un citām izmaksām nolūkā uzraudzīt tehniskās palīdzības izmantošanu dalībvalstīs (atskaitot dalībvalstu lauku tīklus).

Vadlīniju kopums dalībvalstīm par tehniskās palīdzības tvērumu un attiecināmām izmaksām. Tehniskās palīdzības uzraudzības tabulā Komisija ieviesa mūsu ieteikto administratīvo un citu izmaksu nošķiršanu.

Ieteikumam sekojušo darbību pievienotā vērtība ir apšaubāma.

Komisija gan ieviesa 1. ieteikumu (paskaidrot un uzraudzīt), taču tās veiktās darbības nebija vērstas uz ziņojumā izklāstīto pakārtoto konstatējumu, proti, ka liela daļa dalībvalstu tehniskās palīdzības izdevumu “faktiski pielīdzināms budžeta atbalstam”. Tehniskās palīdzības izmantošana administratīviem izdevumiem nav pretrunā ES regulām, un tāpēc Komisija to atļauj. Ja uzraudzībā ietilptu pienācīgs šo izmaksu novērtējums un salīdzinājums starp dalībvalstīm, būtu vieglāk noteikt labāko/sliktāko praksi, kas iekļaujama dalībvalstīm adresētajā vadlīniju kopumā un ieteikumos.

4

93. p., 4. ieteik.

Īstenots dažos aspektos

Saskaņā ar šo ieteikumu Komisija visām dalībvalstīm noteica, ka ir jāiekļauj piemērota darbības rezultātu sistēma, lai varētu novērtēt tehniskās palīdzības ieguldījumu politikas virzienā, tostarp jāformulē mērķi atbilstoši SMART kritērijiem.

Saskaņā ar revidentu rīcībā esošajiem pierādījumiem Komisija neizdarīja pietiekami, lai savā līmenī izveidotu darbības rezultātu sistēmu. Apsvērumu vēstulēs par 2014.–2020. gada LAP apstiprināšanu tā mudināja dalībvalstis izstrādāt atbilstošus tehniskās palīdzības rādītājus, taču tas nav obligāti. Komisija nesniedza nekādu informāciju par darbības rezultātu sistēmas ieviešanas statusu dalībvalstu līmenī. Bija pieejami pavisam maz prasīto uzraudzības datu, un tie netika izmantoti praksē. Rādītāji saistībā ar dalībvalstu lauku tīklu un citām izmaksām (kas ietver arī tehnisko palīdzību spēju veidošanai) nav līdzsvaroti, ņemot vērā ar šiem posteņiem saistītās izdevumu daļas relatīvo apjomu.

ĪZ Nr. 5/2015

“Vai finanšu instrumentu izmantošana lauku attīstības jomā ir sekmīga un daudzsološa pieeja”

3

100. p., 3. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Labāk saskaņot sviras efektu ar konkrētām mērķgrupām lauku attīstības jomā un standarta pieckārtīgu sviras efektu, kas paredzēts jaunajā EIF AGRI garantiju mehānismā (proti, viens Eiropas Savienības ieguldīts euro veido kopējo ieguldījumu piecu euro apmērā). Kāpināts apgrozības efekts līdztekus ar līdzekļu striktāku pārvaldību un ne tik pārmērīgu kapitalizāciju.

Komisija nav definējusi precīzus apgrozības efekta mērķus. Jautājums par līdzekļu striktākas pārvaldības faktisko ietekmi uz apgrozības efektu paliek atklāts.

ĪZ Nr. 6/2015

“ES ETS integritāte un īstenošana”

1

91. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Preču atvasināto instrumentu darba grupa kopā ar EVTI (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde) locekļiem un Komisiju (FISMA ĢD) 2019. gada maijā nodarbojās ar turpmāko darbību izstrādi. 2020. gada sākumā paredzēta Finanšu instrumentu tirgus direktīvas (MiFID) termiņa vidusposma pārskatīšana, un tad Komisija atkārtoti izvērtēs iespējamo risku, kas saistīts ar obligāto tirgotāju un tirgus mazāko dalībnieku atbrīvojumu no šīs direktīvas regulatīvajām prasībām.

Riska novērtējums un iespējamie koriģējošie pasākumi joprojām nav sagatavoti.

4

92. p., 2. ieteik.

Īstenots dažos aspektos

Pētījums, kas veidos pamatu ETS juridiskā statusa novērtējumam, tika pabeigts un apstiprināts 2018. gada decembrī. Tas ļaus Komisijai analizēt, kā tai jāreaģē.

Komisija vēl joprojām nav analizējusi kvotu juridisko raksturu un ieguvumus vai zaudējumus, tāpēc tā nezina, vai un kā būtu jārīkojas.

5

93. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Tiek piemērots MiFID un MAR regulējums, līdz ar to visas ETS kvotas maina statusu un kļūst par finanšu instrumentiem. Tas nozīmē arī to, ka ir jāziņo un jāievāc dati, lai atvieglotu ETS darījumu kontroli. Tā kā lielākā daļa dalībvalstu piemēro PVN apgrieztās maksāšanas sistēmu, ir samazinājies ar PVN saistītas krāpšanas risks.

Komisija joprojām nav veikusi jaunā piemērojamā MiFID II kopuma analīzi un nav uz to sniegusi (koriģējošu) atbildi. Turklāt joprojām izpaliek pārrobežu koordinācija.

6

93. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Pastiprināts kontroles satvars saskaņā ar MiFID II un jaunas Savienības Reģistra regulas projekts. Pastiprināta un sistemātiska informācijas apmaiņa, Komisijas sniegti norādījumi dalībvalstīm un to koordinācija.

Tiek piemērots MiFID II kopums, un ir jānovērtē tā rezultāti. Komisija ir pieņēmusi jauno Reģistra regulu, un tā tiks publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pēc leģislatīvās pārbaudes laika, kuras termiņš bija 2019. gada 12. maijā. To piemēros no 2021. gada un varēs novērtēt tikai pēc tam.

ĪZ Nr. 7/2015

“ES policijas misija Afganistānā – neviendabīgi rezultāti”

2

85. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Ir pierādījumi par starptautisko organizāciju līgumdarbinieku un norīkoto darbinieku pirmsnosūtīšanas (pirmsizvietošanas) mācību programmu.

Nav pierādījumu par pašlaik notiekošiem mācību kursiem. Nav ar konkrētu valsti saistītu elementu. Nav pierādījumu par vietējo darbinieku pirmsnosūtīšanas (pirmsizvietošanas) mācībām.

6

86. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Pēc īpašām mācībām misiju darbinieki ir labāk informēti par vietējo kultūru.

Pieejamie pierādījumi neliecina par to, ka ieteikums par vietējiem mācībspēkiem/apmācāmiem būtu ieviests.

8

86. p., 3. ieteik. d) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Revidētā vienība iesniedza dažus pierādījumus par vajadzību novērtējumu saistībā ar darbaudzināšanas pasākumiem.

Netika konstatēti pierādījumi par darbaudzināšanas dokumentāciju, atskaites punktiem un darbaudzinātāju reģistrācijas žurnāliem.

9

86. p., 3. ieteik. e) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

No visiem demisionējošiem darbiniekiem tiek pieprasīta rakstiska tālāknododama informācija līdz ar konkrētām vadlīnijām dažādai mērķauditorijai un izmantošanai dažādās situācijās.

Apliecinošajos dokumentos netika atrastas konkrētas vadlīnijas, kas nododamas darbaudzinātājiem.

10

86. p., 3. ieteik. f) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

EĀDD ir sācis piemērot izvērstu pieeju, lai pastiprinātu saikni starp misijas īstenošanas plāniem un operatīvo plānošanu/uzraudzību.

Revidenti neatrada konkrētus norādījumus/pierādījumus attiecībā uz sinerģijām ar darbaudzināšanas pasākumiem un uz nepārprotamu saikni starp projekta mērķiem un misijas īstenošanas plānu atskaites punktiem.

12

88. p., 5. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Gan Komisija, gan EĀDD ir uzlabojis savas vadlīnijas, kurās ietverti riski saistībā ar misijas slēgšanu. Jau tiek izstrādāti vai jau ir daļēji ieviesti centrālo dienestu sniegta atbalsta standartizēti elementi, piemēram, misiju atbalsta platforma.

Līdz šim nav izstrādāta visaptveroša un EĀDD un Komisijas kopīga stratēģija attiecībā uz KDAP misiju darbības apmēra samazināšanu un slēgšanu. Vēl nav novērsti trūkumi saistībā ar to, ka misiju slēgšanas plāni ir jāiesniedz tikai trīs mēnešus pirms mandāta beigām. Pieejamās vadlīnijas nepietiekami risina jautājumus saistībā ar dažādiem objektīviem riskiem darbības apmēra samazināšanas un slēgšanas procesā.

13

88. p., 5. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Centrālo dienestu sniegtā atbalsta uzlabojumi: misiju atbalsta platforma, uzņēmuma resursu plānošanas IT sistēma, standartizētas uzskaites/grāmatvedības sistēmas, II noliktavas projekts, lai pastiprinātu spējas – visi šie pasākumi sniedz apjomradītus ietaupījumus u. c.

Revidenti neatrada ne īpašus norādījumus/pierādījumus par to, kā izvairīties no līdzekļu uzkrāšanas un kā novērst ar to saistītos finanšu riskus, ne piemērus, kas liecinātu, ka EĀDD un Komisija ir laikus nosūtījusi KDAP misijām norādījumus/dokumentāciju, lai novērstu līdzekļu uzkrāšanu.

ĪZ Nr. 8/2015

“Vai ar ES finansiālo atbalstu tiek pienācīgi apmierinātas mikrouzņēmēju vajadzības”

1

68. p., 1. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija ir laidusi klajā norādījumus par darbības programmu ex ante novērtējumiem un nosacījumiem, kā arī tematiskajiem mērķiem. Tā ir sniegusi arī detalizētus norādījumus par finanšu instrumentu ex ante novērtējumiem.

Tā kā nav īpaša rādītāja saistībā ar mikrouzņēmējiem, joprojām nav pieejama informācija par to, kāds ir bijis tiem piešķirto dotāciju apjoms 2014.–2020. gadā.

3

69. p., 3. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Prasība izveidot finanšu instrumentus 2014.–2020. gadam ietver atbilstošus pasākumus konkrētu tirgus trūkumu apzināšanai un atbilstošu instrumentu izstrādei.

Tā kā Komisija piedalās uzraudzības komitejās ar padomdevējas tiesībām, tai ir iespēja sniegt ieteikumus par darbību atlases kritērijiem un jebkuriem citiem jautājumiem, kas saistīti ar programmas īstenošanu.

Lai efektīvi ieviestu ieteikumu, attiecībā uz dotāciju shēmām Komisijai ir jāpārskata uzraudzības komitejās apspriestie attiecināmības kritēriji un faktiski jāliek lietā iespēja vajadzības gadījumā sniegt ieteikumus.

ĪZ Nr. 10/2015

“Jāpastiprina centieni risināt publiskā iepirkuma problēmas saistībā ar ES kohēzijas politikas izdevumiem”.

1

99. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija ir atjauninājusi kategorijas pārkāpumu pārvaldības sistēmā, un tagad tajā ir iekļautas publiskā iepirkuma kļūdu 26 apakškategorijas. Turklāt pašlaik tuvojas nobeigumam analītiskā rīka izveides sagatavošana. Tiklīdz būs sekmīgi testēti iecerētie infopaneļi, rīku darīs pieejamu visiem lietotājiem. Datubāzu analīze jau ir veikta, un rezultāti iesniegti valstu iestādēm.

Pašlaik tikai aptuveni ceturtā daļa pārkāpumu pārvaldības sistēmā iekļauto gadījumu satur detalizētu informāciju par apakškategoriju, bet stāvoklis uzlabosies, kad sistēmā ievadīs jaunus gadījumus un vecos slēgs. Analītiskā rīka un pārkāpumu pārvaldības sistēmas un dalībvalstu datubāzu saskarnes ir krietni pavirzījušās uz priekšu, tomēr darbs vēl nav pabeigts.

6

102. p., 5. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Tika konstatētas sistēmiskas problēmas saistībā ar publisko iepirkumu dažās pārkāpumu procedūrās un maksājumu pārtraukšanas gadījumos. Komisijai arī turpmāk jāpārtrauc un jāaptur maksājumi, ja ir nopietni trūkumi publiskajā iepirkumā.

Pēc Komisijas veiktajām likumības un pareizības revīzijām ir jāseko neto finanšu korekcijām, ja ir bijušas kļūdas publiskajā iepirkumā un ja ir konstatēti nopietni sistēmiski trūkumi, ko dalībvalstis nebija atklājušas un izlabojušas pirms pārskatu iesniegšanas. 2018. gadā Komisija sāka veikt atbilstības revīzijas.

7

105. p., 6. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Uzlabojumi e-iepirkuma posmu ieviešanā dalībvalstīs. Tā sekmīgi virzās uz priekšu, lai tiktu pabeigta saskaņā ar Direktīvā noteiktajiem termiņiem.

E-iepirkuma turpmākie posmi vēl jāievieš, kā paredzēts Direktīvā (e-rēķini līdz 2019. gada aprīlim).

Komisijai jāmudina visas dalībvalstis izmantot ARACHNE datubāzi un piedalīties tajā.

ĪZ Nr. 11/2015

“Vai Komisija labi pārvaldīja partnerattiecību nolīgumus zivsaimniecības nozarē”

2

90. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisijas dienesti veicina līdzīgus tehniskos nosacījumus partnerattiecību nolīgumos ilgtspējīgas zivsaimniecības nozarē (SFPA) reģionālā līmenī.

Tā kā nav dokumentētu reģionālo stratēģiju, jāpanāk lielāks progress attiecībā uz to, kā Komisija definē un dokumentē reģionālās stratēģijas.

6

93. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

MARE ĢD ir veicis pasākumus, lai vienkāršotu licencēšanas procesu, piemēram, tā izmanto tiešo saziņu ar partneri no trešās valsts.

Tomēr pašreizējās licencēšanas procesa uzraudzības procedūrās joprojām ir trūkumi. Jāpanāk lielāks progress Komisijas īstenotajā licencēšanas procesa uzraudzībā un izpildes pārbaudē.

ĪZ Nr. 12/2015

“ES prioritāti – veicināt uz zināšanām balstītu lauku ekonomiku – nelabvēlīgi ietekmē zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu vāja pārvaldība”

2

94. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Norādījumu dokuments par 1. pasākumu ir atjaunināts, un tam ir pievienots punkts par mācību vajadzību analīzi.

Norādījumu dokumentā nav pietiekami sīki skaidrots, kā veicamas mācību vajadzību regulāras analīzes.

4

94. p., 1. ieteik. d) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija ir atjauninājusi norādījumu dokuments par 2. pasākumu un tam pievienojusi īpašu punktu, kurā noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizveido konsultāciju pakalpojumi.

Komisija uzraudzības komitejās un ikgadējās pārskatīšanas sanāksmēs neuzrauga, vai dalībvalstis ir izveidojušas šos pakalpojumus.

6

96. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Norādījumu dokuments par 2. pasākumu un publisko iepirkumu ir atjaunināts ar informāciju par pakalpojumu sniegšanu uz vietas.

Komisijas uzraudzība pār dalībvalstu procedūrām, kā prasīts mūsu ieteikumā, nav pietiekama.

7

98. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Ieteikums Komisijai stingrāk pārbaudīt izmaksu pamatotību ir ieviests, un lielākajā daļā aspektu ir ieviests ieteikums Komisijai un dalībvalstīm sadarboties, lai nodrošinātu efektīvas vadošo iestāžu kontroles sistēmas, īpaši attiecībā uz krāpšanas risku un projekta izmaksu pamatotību. AGRI ĢD jaunie atbilstības kontrolsaraksti, ko piemēro kopš 2018. gada sākuma, ir padarījuši stingrākas izmaksu pamatotības pārbaudes.

Turklāt Komisija ir sagatavojusi dalībvalstīm paredzētu “Vadlīniju dokumentu par kontroļu un sankciju noteikumiem lauku attīstības jomā”, un tā 1. pielikumā saskaņā ar mūsu ieteikumu ir iekļauts kontrolsaraksts, kas izmantojams kontroles sistēmu izveides novērtēšanai attiecībā uz riskiem, kuri saistīti ar lauku attīstības projektu izmaksām.

Komisija sniedza maz pierādījumu par papildu mācībām vadošajām iestādēm, kurās būtu izskatīta izmaksu pamatotība gadījumos, kad neizmanto vienkāršoto izmaksu iespējas. Lai gan izmaksu pamatotības pārbaudei un vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanai ir daži kopēji mērķi, tās tomēr ir divas dažādas pieejas. Vienkāršoto izmaksu iespējas attiecas tikai uz ļoti nelielu daļu no kopējiem lauku attīstības izdevumiem (sk. ĪZ Nr. 11/2018), tāpēc joprojām ir vajadzīgi vadošo iestāžu veikti izmaksu pamatotības novērtējumi. (Eiropas lauku attīstības tīkla platformā Komisija nav konstatējusi nekādu jaunu labāko praksi administratīvajās procedūrās, ko izmanto izmaksu pamatotības novērtēšanai.)

8

98. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, tostarp partnerattiecību nolīgumu ieviešanu un apstiprināšanu, un, salīdzinot ar iepriekšējo periodu, 2014.–2020. gada plānošanas periodā izmantojusi stingrāku pieeju, lai nodrošinātu ES fondu savstarpējo papildināmību.

Diskusijas starpdienestu grupās ir vispārīgas un neaptver atsevišķus programmu pasākumus. Turklāt mūsu ziņojumā (ĪZ Nr. 16/2017) ir minēti trūkumi, kas ietekmē partnerības nolīgumus un lauku attīstības programmas nozaru savstarpējas papildināmības un sinerģijas aspektā.

10

100. p., 4. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Norādījumu dokuments par 1. pasākumu “Zināšanu pārneses un informācijas pasākumi” ir atjaunināts, un tam ir pievienots punkts par mācību vajadzību analīzi.

Atjauninātajā norādījumu dokumentā par 1. pasākumu nav skaidru vadlīniju, kā dalībvalstīm jāīsteno atgriezeniskās saites procedūras. Lai gan mūsu ziņojumā sniegtajā standarta metodoloģijas piemērā ir iekļauta arī mācību programmu novērtēšana, norādījumu dokumentā tas nav minēts, un ir iespējams, ka mūsu piemērā minētā metodoloģija tiek attiecināta tikai uz vajadzību analīzi.

11

102. p., 5. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija ir sākusi veikt atbilstīguma revīzijas zināšanu un inovāciju jomā.

Vairākas plānotās revīzijas faktiski nav notikušas, un viens no iemesliem varētu būt tas, ka riska analīzē risks ir vērtēts kā zems.

Mūsu revidenti atzīst, ka AGRI ĢD ir sācis veikt atbilstīguma revīzijas zināšanu pārneses un inovāciju jomā pēc tam, kad tika publicēts mūsu ziņojums par šo tēmu. Tomēr saskaņā ar AGRI ĢD daudzgadu darba programmu 2016.–2018. gadam (49. lpp.) līdz ĪZ Nr. 12/2015 publicēšanai revīzijas netika veiktas tāpēc, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā izdevumu līmenis bija zems.

Mums nav pārliecības, ka Komisija ir paaugstinājusi zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu riska profilu līdz līmenim, ko tā minējusi savā atbildē.

ĪZ Nr. 13/2015

“ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm saskaņā ar FLEGT Rīcības plānu”

1

58. p., 1. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija izstrādāja vispārēju Meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) darba plānu 2018.–2022. gadam, kurā ir iekļautas darbības un termiņi (mērķgadi), atbildīgā puse (EK un/vai dalībvalsts), kā arī plānotie nodevumi.

Eiropas Komisija noslēdza līgumu ar ārēju organizāciju (Starptautisko mežsaimniecības pētniecības centru, CIFOR), lai izstrādātu visaptverošu darbības plānu, kā arī uzraudzības un novērtēšanas sistēmu ar rādītājiem, mērķiem un atsauces datiem.

Komisija izstrādā FLEGT īstenošanas datubāzi, lai varētu izsekot, kāds ir to valstu progress, kuras parakstījušas brīvprātīgu partnerattiecību nolīgumu.

Darba plāns ir noslēgts 2018.–2022. gadam, nevis darba plānu 2016.–2020. gadam. Atšķirīgais laika grafiks ietekmē FLEGT programmas uzraudzību un ziņošanu par to (sk. 5. ieteikumu).

Tā kā visi nepieciešamie apstiprinājumi vēl nav iegūti, darba plāna projekts Komisijai vēl nav oficiāli saistošs.

Trūkst arī tam īpaši paredzēta īstenošanas budžeta, tāpēc darbības rezultātu uzraudzība un pārskatatbildība ir apgrūtinātas.

5

59. p., 5. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Ir izstrādāts darba plāns, kas tiks izmantots par pamatu prasītajai ziņošanai. FLEGT novērtēšana tika veikta 2016. gadā, un tā pienācīgi aizstāj parastu progresa ziņojumu.

Komisija plāno sagatavot nākamo progresa ziņojumu 2019. gadā. Tas ietvers darbības, kas paredzētas darba plānā, kurš savukārt satur galvenos mūsu ieteikumā minētos ziņošanas elementus.

Līdz šim darba plānam trūkst visu nepieciešamo apstiprinājumu. Paredzētais termiņš 2018. gada progresa ziņojumam nav ievērots.

ĪZ Nr. 16/2015

“Energoapgādes drošības uzlabošana, veidojot iekšējo enerģijas tirgu: jāstrādā vairāk”

4

117. p., 3. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija ir panākusi virzību tiesiskā regulējuma izstrādē un ieviešanā.

Ieviešana joprojām turpinās. Vēl jānovērš tirgus neefektivitāte.

12

123. p., 7. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisija izmanto rīkus enerģijas tirgus modelēšanai, un izmaksu un ieguvumu analīzes metodoloģijas pastāvīgi uzlabojas.

Komisija daļēji pieņēma un īstenoja ieteikumu. Ja Komisijai būtu pašas izstrādātas analītiskās un modelēšanas funkcijas, tās prasītu ievērojamus vai nu Komisijas, vai Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) resursus.

13

123. p., 7. ieteik. c) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija sadarbojas ar elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu (PSOET) un gāzes PSOET, lai vajadzību novērtējumu varētu izmantot ar iekšējo enerģijas tirgu saistītās infrastruktūras plānošanā Eiropas Savienībā.

Vēl nav apstiprināts jaunais modelis, kas bija jāizstrādā un jāiesniedz elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkliem.

14

125. p., 8. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija uzlaboja savas plānošanas procedūras, īpaši prioritāšu noteikšanu un kopīgu interešu projektu finansēšanu.

Vēl nav apstiprināts jaunais modelis, kas bija jāizstrādā un jāiesniedz elektroenerģijas un gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkliem.

15

126. p., 9. ieteik.

Īstenots dažos aspektos

Komisija ir pārņēmusi ieteikumā pausto domu.

Komisija nav izstrādājusi tiesību aktu priekšlikumus.

ĪZ Nr. 17/2015

“Komisijas atbalsts rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai: ESF finansējums pārvirzīts, bet nepietiekama koncentrēšanās uz rezultātiem”

2

84. p., 2. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Prasība paskaidrot iecerēto ietekmi plānotās efektivitātes aspektā saistībā ar ES un darbības programmu mērķiem ir iekļauta ESI fondu tiesiskajā regulējumā (sk. Kopīgo noteikumu regulas 30. pantu).

Ir trūkumi, īstenojot prasību pamatot gaidīto ietekmi, ko radīs izmaiņas Savienības stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei.

3

84. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Kontrolsaraksts, lai dokumentētu secinājumus, kas radušies, novērtējot darbības programmas grozījumus (tostarp darbības programmas ieguldījumu stratēģijā “Eiropa 2020” un ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšanu, paredzēto rezultātu, rādītāju un darbības rezultātu satvaru).

Kontrolsaraksā netika dokumentēta analīze, kas veikta attiecībā uz papildu rezultātu pamatotību.

4

84. p., 2. ieteik. c) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Gada īstenošanas ziņojumos ir ziņots par līdzekļu pārplānošanu/pārdali.

Gada īstenošanas ziņojumos nav pietiekami daudz ziņu par bijušo un sagaidāmo efektivitāti saistībā ar darbības programmu grozījumiem.

6

86. p., 3. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Kontrolsarakstos ir dokumentētas atbilstības un ticamības pārbaudes, ko Komisija veikusi attiecībā uz datiem, kuri ietverti gada īstenošanas ziņojumos. Ir plānotas darbības rezultātu datu ticamības revīzijas.

Nav pierādījumu par to, ka būtu regulāri veiktas gada īstenošanas ziņojumos ietverto datu ticamības pārbaudes vai tādas informācijas pārbaudes, kas saņemta pēc ad hoc pieprasījumiem.

ĪZ Nr. 20/2015

“Neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā sniegtā ES lauku attīstības atbalsta izmaksu lietderība”

1

74. p., 1. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisija ir izdevusi tehniskos norādījumus par gada īstenošanas ziņojumu. Turklāt Komisija Uzraudzības komitejas sanāksmēs palīdz dalībvalstīm sagatavot informāciju gada īstenošanas ziņojuma vajadzībām.

Ieteikums Komisijai īstenot uzraudzību, šajā nolūkā izmantojot dalībvalstu gada īstenošanas ziņojumus, joprojām tiek ieviests un, vai šis process ir pabeigts, varēs pārbaudīt tikai pēc 2019. gada starpposma novērtējuma.

5

77. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisija ir laidusi klajā norādījumus, lai mudinātu dalībvalstis izstrādāt papildu rezultātu rādītājus.

Tā kā norādījumi nav dalībvalstīm saistošs un obligāts dokuments, Komisija nevar pārliecināties, cik lielā mērā tās faktiski ir sekojušas norādījumiem un vai ir izstrādājušas īpašus papildu rādītājus. To, cik lielā mērā Komisijas darbība ir nodrošinājusi neienesīgo ieguldījumu devuma ieteikto uzraudzību vai novērtēšanu 2014.–2020. gada plānošanas perioda novērtēšanu laikā, varēs spriest tikai tad, kad tiks padziļināti novērtēts 2019. gada īstenošanas ziņojums.

ĪZ Nr. 21/2015

“Uz rezultātiem vērsta pieeja ES attīstības un sadarbības pasākumos un to risku izvērtējums, kas saistīti ar šo pieeju”

1

83. p., 1. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Dienestu darba dokuments, A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development (Pārskatīts ES starptautiskās sadarbības un attīstības rezultātu ietvars saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam noteiktajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem un jauno Eiropas Konsensu par attīstību), SWD(2018) 444 final, tika publicēts 2018. gada oktobrī, un tā pielikumā ir skaidrota ar rezultātiem saistīta terminoloģija.

Praktiski norādījumi par ES intervenču pārvaldību starptautiskā sadarbībā, tostarp faktu lapas, kurās skaidrotas ar rezultātiem saistītas pamatkoncepcijas un terminoloģija, vēl nebija pieejama laikā, kad pārbaudījām ieteikumu ieviešanu. Turklāt galvenajos metodoloģiskajos dokumentos joprojām bija vērojama nekonsekventa terminoloģija. Piemēram, Komisijas sagatavotajā diagrammā, kas iekļauta rīkkopā, kura paredzēta ES attīstības pasākumu novērtētājiem, vēl arvien atrodamas definīcijas, kas nesaskan ar terminiem, kuri pieņemti saistībā ar rezultātu sistēmu. Turklāt dažos rīcības dokumentos trūkst mērķrādītāju un atsauces datu.

2

83. p., 2. ieteik.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai nodrošinātu skaidru saikni starp pasākumiem un sagaidāmajiem rezultātiem, tostarp transversālajos jautājumos, konkrēti, tā ir sagatavojusi norādījumus un paraugu rīcības dokumentu aizpildīšanai, kā arī būtiskus noteikumus uz rezultātiem vērstas uzraudzība rokasgrāmatā.

Dažas pamatnostādnes vēl jāpabeidz, tostarp praktiskie norādījumi par ES intervenču pārvaldību starptautiskā sadarbībā.

ĪZ Nr. 22/2015

“ES īstenotā kredītreitingu aģentūru uzraudzība ir labi izveidota, taču vēl nav pilnībā efektīva” (EVTI)

6

110. p., 6. ieteik.

Īstenots dažos aspektos

EVTI ir atjauninājusi sava biļetena “Jautājumi un atbildes” sadaļu par KRA regulas piemērošanu, tam pievienojot jaunu daļu (V daļu), kura veltīta kredītreitingu informācijas publiskošanai un izklāstam.

Jāpabeidz pašlaik notiekošais apspriešanās process un jāpublicē galīgais ziņojums nolūkā laist klajā pamatnostādnes par publiskošanas prasībām, kuras piemērojamas kredītreitingiem.

7

110. p., 7. ieteik.

Īstenots dažos aspektos

Centrālā repozitorija (CEREP) sistēmas integrēšana RADAR ziņošanas sistēmā. Integrēšanas procesa laikā EVTI pārskatīja datus reitingu līmenī abās sistēmās un izlaboja konstatētās neatbilstības, tādējādi uzlabojās datu kvalitāte.

Lai gan līdz šim paveiktais EVTI darbs ir uzlabojis Centrālā repozitorija informācijas saturu, joprojām nav pieejamas šādas ziņas: vidējais saistību neizpildes rādītājs, reitingu maiņas dinamikas caurmēra tendences, vairāku vienlaicīgu vaicājumu lejupielāde, informācija par izlabotajām kļūdām jau paziņotos datos un to skaidrojums un informācija par metodoloģijas izmaiņām.

ĪZ Nr. 23/2015

“Ūdens kvalitāte Donavas upes baseinā: gūti panākumi Ūdens pamatdirektīvas īstenošanā, bet vēl ir daudz darāmā”

12

191. p., 3. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisija turpina novērtēt, vai ir izpildītas minimālās prasības un vai tās ir būtiskas, un izvērtē, vai ir pieņemti LLVS standarti un vai tie ir atbilstīgi.

Komisija šo ieteikumu nepieņēma.

14

191. p., 3. ieteik. d) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisija ir apzinājusi potenciālas racionalizēšanas iespējas.

Komisija jau ir veikusi konkrētas darbības, lai īstenotu šo ieteikumu, un tai ir jāturpina šīs darbības arī nākamajā ziņošanas procesā saskaņā ar Nitrātu direktīvu (2020. g.) un Ūdens pamatdirektīvu (2022. g.).

15

191. p., 3. ieteik. e) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisija gatavo un plāno laist klajā ieteikumus dažām dalībvalstīm par vides un resursu izmaksu atgūšanas iekļaušanu nākamajā īstenošanas ziņojumā.

Kopējā īstenošanas stratēģijā dalībvalstis nesen vienojās strādāt pie tehniskā ziņojuma, kurā tiktu apzinātas pašlaik izmantotās pieejas ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanai saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvas 9. panta prasībām (tostarp difūzā piesārņojuma jomā). Tam nepieciešamie dati un informācija drīzumā tiks izskatīti. Šā uzdevuma veikšanai stratēģiskās koordinācijas grupas vadībā tiks izveidota ad hoc darba grupa ekonomikas jautājumos. Sagaidāms, ka šis uzdevums tiks pabeigts līdz 2020. gada beigām (sk. Kopējo īstenošanas stratēģijas darba programmu 2019.–2021. gadam).

ĪZ Nr. 25/2015

“ES atbalsts lauku infrastruktūrai – iespējas panākt daudz labāku ieguldīto līdzekļu atdevi”

2

101. p., 1. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Saskaņā ar mūsu ieteikumu Komisija ir veicinājusi paraugprakses pieņemšanu liekā atbalsta riska mazināšanai, nodrošinot to, ka lauku attīstības programmās ir noteikta efektīva papildināmības kārtība. Pirms dalībvalstu lauku attīstības programmu apstiprināšanas AGRI ĢD nosūtīja vadošajām iestādēm apsvērumus saistībā ar uzlabojumiem un prasīja tos ņemt vērā turpmākajās versijās.

Komisija nav sagatavojusi īpašu norādījumu dokumentu par to, kā samazināt liekā atbalsta risku vai kā izvairīties no izvairīties no citu fondu vienkāršas aizstāšanas ar LAP resursiem. Nav pierādījumu, ka liekais atbalsts būtu efektīvi samazināts 2017.–2020. gada programmās. AGRI ĢD plāno šī stāvokļa sākotnēju novērtējumu, pamatojoties uz 2019. gada starpposma novērtējumu. Komisijai nav pierādījumu, ka valsts līdzekļu aizstāšana ar ERAF līdzekļiem ir gājusi mazumā.

4

101. p., 1. ieteik. d) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

AGRI ĢD ir uzlabojis to pasākumu pārbaudi, kuri nodrošina ES fondu savstarpējo papildināmību, jo šiem jautājumiem tiek pievērsts vairāk uzmanības un ir iespējams izmantot nesen izveidotos partnerības nolīgumus. AGRI ĢD uzskata, ka tā sākotnējos secinājumus saistībā ar to efektivitātes novērtēšanu var saskaņā ar mūsu ieteikumu balstīt uz programmu 2019. gada starpposma novērtējumu.

Vēl nav zināms, cik efektīvi bijuši pasākumi, lai nodrošinātu dažādo ES fondu papildināmību pašreizējā plānošanas periodā. Gada īstenošanas ziņojumi būs pieejami tikai 2019. gada otrajā pusē. Mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 16/2017 ir minēti trūkumi, kas ietekmē partnerības nolīgumus un lauku attīstības programmas nozaru savstarpējas papildināmības un sinerģijas aspektā.

6

106. p., 2. ieteik. b) apakšiet.

Īstenots lielākajā daļā aspektu

Ieteikums Komisijai stingrāk pārbaudīt izmaksu pamatotību ir ieviests, un lielākajā daļā aspektu ir ieviests ieteikums Komisijai un dalībvalstīm sadarboties, lai nodrošinātu efektīvas vadošo iestāžu kontroles sistēmas, īpaši attiecībā uz krāpšanas risku un projekta izmaksu pamatotību. AGRI ĢD jaunie atbilstības kontrolsaraksti, ko piemēro kopš 2018. gada sākuma, ir padarījuši stingrākas izmaksu pamatotības pārbaudes. Turklāt Komisija ir sagatavojusi dalībvalstīm paredzētu “Vadlīniju dokumentu par kontroļu un sankciju noteikumiem lauku attīstības jomā”, un tā 1. pielikumā saskaņā ar mūsu ieteikumu ir iekļauts kontrolsaraksts, kas izmantojams kontroles sistēmu izveides novērtēšanai attiecībā uz riskiem, kuri saistīti ar lauku attīstības projektu izmaksām.

Kopš mūsu 2017. gadā veiktās pēcpārbaudes Komisija nav sniegusi vairāk pierādījumu attiecībā uz papildu mācībām, kas par izmaksu pamatotību organizētas vadošajām iestādēm. Eiropas lauku attīstības tīkla platformā Komisija nav konstatējusi nekādu jaunu labāko praksi administratīvajās procedūrās, ko izmanto izmaksu pamatotības novērtēšanai.

9

109. p., 3. ieteik. a) apakšiet.

Īstenots dažos aspektos

Komisija vadošajām iestādēm ir sniegusi norādījumus par lauku attīstības programmu novērtēšanu Eiropas Lauku attīstības tīkla tīmekļa vietnē un izmantojot Palīdzības dienestu novērtēšanas jautājumos.

Joprojām nepietiekami tiek vākti dati, kas nepieciešami rezultatīvo rādītāju un programmas rezultātu kopumā novērtēšanai. Saskaņā ar Komisijas atbildi saistībā ar kontroles revīziju tā ir paredzējusi 2019. gadā novērtēt “informāciju, kas kopīgajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā paredzēto novērtējumu laikā ļaus izdarīt secinājumus par līdzekļu izlietojuma efektivitāti un lietderību”.

3.5. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU IZPILDES PĀRBAUDE SAISTĪBĀ AR DARBĪBAS REZULTĀTU SISTĒMAS JAUTĀJUMIEM

| Gads | ERP ieteikums | ERP analīze par panākto virzību |
| --- | --- | --- |
| Pilnībāīstenots | Īstenošana ir sākta | Nav īstenots | Neattiecas | Nepietiekami pierādījumi |
| lielākajā daļā aspektu | dažos aspektos |
| 2015 | 1. ieteikums. Komisijai ir jāpārvērš pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesību aktos noteiktie augsta līmeņa mērķi darbības mērķos darba programmu līmenī, lai, novērtējot darba programmu un konkursu darbības rezultātus, tos varētu efektīvi izmantot kā dzinuļus rezultātu sasniegšanai. | | | x | | | |
| 2. ieteikums. Komisijai ir sīkāk jāpaskaidro saiknes starp stratēģiju “Eiropa 2020” (2010.–2020. g.), daudzgadu finanšu shēmu (2014.–2020. g.) un Komisijas prioritātēm (2015.–2019. g.), piemēram, stratēģiskās plānošanas un ziņošanas procesā (2016.–2020. g.). Tas pastiprinātu uzraudzības un ziņošanas kārtību un dotu iespēju Komisijai efektīvi ziņot par ES budžeta ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā. | | | x | | | |
| 3. ieteikums. Komisijai visās savās darbībās termini “ieguldījums”, “iznākums”, “rezultāts” un “ietekme” ir jālieto konsekventi un saskaņā ar tās labāka regulējuma pamatnostādnēm. | | | x | | | |
| Avots: | ERP. |

Gads

ERP ieteikums

ERP analīze par panākto virzību

Pilnībāīstenots

Īstenošana ir sākta

Nav īstenots

Neattiecas

Nepietiekami pierādījumi

lielākajā daļā aspektu

dažos aspektos

2015

1. ieteikums. Komisijai ir jāpārvērš pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesību aktos noteiktie augsta līmeņa mērķi darbības mērķos darba programmu līmenī, lai, novērtējot darba programmu un konkursu darbības rezultātus, tos varētu efektīvi izmantot kā dzinuļus rezultātu sasniegšanai.

x

2. ieteikums. Komisijai ir sīkāk jāpaskaidro saiknes starp stratēģiju “Eiropa 2020” (2010.–2020. g.), daudzgadu finanšu shēmu (2014.–2020. g.) un Komisijas prioritātēm (2015.–2019. g.), piemēram, stratēģiskās plānošanas un ziņošanas procesā (2016.–2020. g.). Tas pastiprinātu uzraudzības un ziņošanas kārtību un dotu iespēju Komisijai efektīvi ziņot par ES budžeta ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā.

x

3. ieteikums. Komisijai visās savās darbībās termini “ieguldījums”, “iznākums”, “rezultāts” un “ietekme” ir jālieto konsekventi un saskaņā ar tās labāka regulējuma pamatnostādnēm.

x

Avots:

ERP.

---

4. NODAĻA

Ieņēmumi

SATURS

| Ievads | 4.1.–4.4. |
| --- | --- |

| Ieņēmumu īss apraksts | 4.2.–4.3. |
| --- | --- |

| Revīzijas tvērums un pieeja | 4.4. |
| --- | --- |

| Darījumu pareizība | 4.5. |
| --- | --- |

| Iekšējās kontroles sistēmu elementu un gada darbības pārskatu pārbaude | 4.6.–4.22. |
| --- | --- |

| Trūkumi dalībvalstu īstenotajā TPR pārvaldībā | 4.7.–4.10. |
| --- | --- |

| Trūkumi, kas konstatēti Komisijas veiktajās dalībvalstu TPR pārskatu apstiprinājumpārbaudēs | 4.11.–4.13. |
| --- | --- |

| NKI un PVN atrunu skaits kopumā saglabājas nemainīgs, turpretī nenoskaidroto jautājumu saistībā ar TPR ir kļuvis vairāk | 4.14.–4.15. |
| --- | --- |

| Mēs konstatējām kavējumus Komisijas īstenotajā pēcpārbaudē un TPR neatrisināto jautājumu slēgšanā | 4.16. |
| --- | --- |

| Komisija cer slēgt savu daudzgadu NKI pārbaudes ciklu 2019. gadā, taču turpinās novērtēt globalizācijas ietekmi uz nacionālajiem kontiem līdz 2024. gadam | 4.17.–4.20. |
| --- | --- |

| Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi | 4.21.–4.22. |
| --- | --- |

| Secinājums un ieteikumi | 4.23.–4.25. |
| --- | --- |

| Secinājums | 4.23. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 4.24.–4.25. |
| --- | --- |

| 4.1. pielikums – | Darījumu pārbaužu rezultāti ieņēmumu jomā |
| --- | --- |

4.1. pielikums –

| 4.2. pielikums – | Spēkā esošo NKI atrunu, PVN atrunu un TPR neatrisināto jautājumu skaits katrā dalībvalstī 2018. gada 31. decembrī |
| --- | --- |

4.2. pielikums –

| 4.3. pielikums – | Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude ieņēmumu jomā |
| --- | --- |

4.3. pielikums –

Ievads

| 4.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīti mūsu konstatējumi par ieņēmumiem, kuros ietilpst pašu resursi un citi ieņēmumi. Ieņēmumu sadalījums 2018. gadā ir atspoguļots
  4.1. izcēlumā
  .






  4.1. izcēlums


  Ieņēmumu sadalījums 2018. gadā










  Ieņēmumi kopā 2018. gadā (1): 159,3 miljardi EUR







  (1) | Šī summa attiecas uz ES budžeta faktiskajiem ieņēmumiem. Finanšu darbības rezultātu pārskatā uzrādītā summa 163,1 miljards EUR ir aprēķināta saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības sistēmu. |
| --- | --- | --- |

4.1.

4.1. izcēlums

Ieņēmumu sadalījums 2018. gadā

Image 30

Ieņēmumi kopā 2018. gadā (1): 159,3 miljardi EUR

(1)

Šī summa attiecas uz ES budžeta faktiskajiem ieņēmumiem. Finanšu darbības rezultātu pārskatā uzrādītā summa 163,1 miljards EUR ir aprēķināta saskaņā ar uzkrājumu grāmatvedības sistēmu.

| Avots: | Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati.

Ieņēmumu īss apraksts

| 4.2. | Ieņēmumu lielāko daļu (90 %) veido pašu resursi, un tos iedala trīs kategorijās.






  a) | No
  nacionālā kopienākuma (NKI) iegūtie pašu resursi veido 66 % no ES ieņēmumiem, un tie līdzsvaro ES budžetu pēc tam, kad ir aprēķināti ieņēmumi no visiem citiem avotiem. Katras dalībvalsts iemaksas ir proporcionālas to nacionālajam kopienākumam (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

No
  nacionālā kopienākuma (NKI) iegūtie pašu resursi veido 66 % no ES ieņēmumiem, un tie līdzsvaro ES budžetu pēc tam, kad ir aprēķināti ieņēmumi no visiem citiem avotiem. Katras dalībvalsts iemaksas ir proporcionālas to nacionālajam kopienākumam (1).

| b) | Tradicionālie pašu resursi (TPR) atbilst 13 % ES ieņēmumu. Tos galvenokārt veido muitas nodokļi par importu. Tos iekasē dalībvalstis. ES budžetā ieskaita 80 % no kopsummas, atlikušos 20 % dalībvalstis patur iekasēšanas izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

b)

Tradicionālie pašu resursi (TPR) atbilst 13 % ES ieņēmumu. Tos galvenokārt veido muitas nodokļi par importu. Tos iekasē dalībvalstis. ES budžetā ieskaita 80 % no kopsummas, atlikušos 20 % dalībvalstis patur iekasēšanas izmaksu segšanai.

| c) | Pašu resursi no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ES ieņēmumos sniedz 11 %. Iemaksas šajā pašu resursu sadaļā aprēķina, piemērojot vienotu likmi (2) dalībvalstu saskaņotajai PVN novērtējuma bāzei. |
| --- | --- |

c)

Pašu resursi no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) ES ieņēmumos sniedz 11 %. Iemaksas šajā pašu resursu sadaļā aprēķina, piemērojot vienotu likmi (2) dalībvalstu saskaņotajai PVN novērtējuma bāzei.

| 4.3. | Ieņēmumos ietilpst arī summas, kas iegūtas no citiem avotiem. Nozīmīgākā šo ieņēmumu avotu daļa ir iemaksas un atmaksājumi saistībā ar Savienības nolīgumiem un programmām (3) (8 % no ES ieņēmumiem). |
| --- | --- |

4.3.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 4.4. | Piemērojot
  1.1. pielikumā
  aprakstīto revīzijas pieeju un metodes, mēs esam novērtējuši galvenās atlasītās sistēmas, šo darbu papildinot ar darījumu pārbaudēm, un esam guvuši pārliecību revīzijas atzinuma pamatošanai attiecībā uz ieņēmumiem. Attiecībā uz 2018. gada ieņēmumiem mēs pārbaudījām:






  a) | Komisijas izdotu 55 iekasēšanas rīkojumu (4) izlasi, kura ir veidota tā, lai būtu reprezentatīva visā ieņēmumu avotu klāstā; |
| --- | --- | --- |

4.4.

a)

Komisijas izdotu 55 iekasēšanas rīkojumu (4) izlasi, kura ir veidota tā, lai būtu reprezentatīva visā ieņēmumu avotu klāstā;

| b) | Komisijas sistēmas, ar kurām:






  i) | nodrošina, ka dalībvalstu NKI un PVN dati ir atbilstoši kā pamats pašu resursu iemaksu aprēķinam, kā arī šo iemaksu aprēķinu un iekasēšanu (5); |
| --- | --- | --- |

b)

Komisijas sistēmas, ar kurām:

i)

nodrošina, ka dalībvalstu NKI un PVN dati ir atbilstoši kā pamats pašu resursu iemaksu aprēķinam, kā arī šo iemaksu aprēķinu un iekasēšanu (5);

| ii) | pārvalda tradicionālos pašu resursus, kā arī to, cik ticami ir dalībvalstu sniegtie ziņojumi, un nodrošina, ka dalībvalstīs ir izveidotas efektīvas sistēmas, lai iekasētu un darītu pieejamas pareizas TPR summas, kā arī ziņotu par tām; |
| --- | --- |

ii)

pārvalda tradicionālos pašu resursus, kā arī to, cik ticami ir dalībvalstu sniegtie ziņojumi, un nodrošina, ka dalībvalstīs ir izveidotas efektīvas sistēmas, lai iekasētu un darītu pieejamas pareizas TPR summas, kā arī ziņotu par tām;

| iii) | pārvalda naudas sodus un sankcijas; un |
| --- | --- |

iii)

pārvalda naudas sodus un sankcijas; un

| iv) | aprēķina summas, kuras izriet no korekcijas mehānismiem; |
| --- | --- |

iv)

aprēķina summas, kuras izriet no korekcijas mehānismiem;

| c) | TPR grāmatvedības sistēmas (6) trīs atlasītās dalībvalstīs (Itālijā, Francijā un Spānijā) (7); un |
| --- | --- |

c)

TPR grāmatvedības sistēmas (6) trīs atlasītās dalībvalstīs (Itālijā, Francijā un Spānijā) (7); un

| d) | cik ticama ir informācija par pareizību, kas ietverta Budžeta ĢD un Eurostat gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

d)

cik ticama ir informācija par pareizību, kas ietverta Budžeta ĢD un Eurostat gada darbības pārskatos.

Darījumu pareizība

| 4.5. | Šajā iedaļā ir izklāstīti mūsu apsvērumi par darījumu pareizību. Secinājumus par ES pārskatiem pakārtoto ieņēmumu darījumu pareizību esam formulējuši, balstoties uz mūsu novērtējumu par Komisijas sistēmām, ar kuru palīdzību aprēķina un iekasē ieņēmumus (8), un uz 55 iekasēšanas rīkojumu izlases pārbaudi; no šiem rīkojumiem nevienā nebija skaitļos izsakāmu kļūdu. Apskats par darījumu pārbaudes rezultātiem ir sniegts
  4.1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

4.5.

Iekšējās kontroles sistēmu elementu un gada darbības pārskatu pārbaude

| 4.6. | Kā paskaidrots 4.4. punktā, mēs atlasījām un pārbaudījām vairākas sistēmas. Turpmākie apsvērumi neietekmē mūsu kopējo atzinumu par ES ieņēmumu pareizību (sk. 1. nodaļu). Tomēr tie norāda vai nu uz trūkumiem, kas ir nozīmīgi dažām pašu resursu kategorijām, vai uz jomām, kurās ieņēmumu aprēķināšanu un iekasēšanu varētu uzlabot. |
| --- | --- |

4.6.

Trūkumi dalībvalstu īstenotajā TPR pārvaldībā

| 4.7. | Reizi mēnesī katra dalībvalsts nosūta Komisijai pārskatu par iekasētajiem muitas nodokļiem (A konta pārskats) un reizi ceturksnī – par aprēķinātajiem nodokļiem, kuri vēl nav iekasēti (B konta pārskats). Šo pārskatu ticamība ir ārkārtīgi svarīga tradicionālo pašu resursu aprēķinam. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Mēs analizējām, kā tika sagatavoti A konta un B konta pārskati Itālijā, Francijā un Spānijā, kā arī procedūras, ko piemēro, lai iekasētu ES budžetā maksājamās TPR summas. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Mēs neatklājām īpašas problēmas ikmēneša pārskatu sagatavošanā par Itālijā un Francijā iekasētajiem muitas nodokļiem. Tomēr Spānijā konstatējām trūkumus kontroles sistēmās, kuras attiecas uz šo pārskatu apkopošanu (sk.
  4.2. izcēlumu
  ).






  4.2. izcēlums


  Trūkumi Spānijas TPR kontroles sistēmās






  Mēs konstatējām, ka netika pārraudzītas izmaiņas Spānijas TPR uzskaites sistēmā. Spānijas A konta pārskatā par 2018. gada maiju ir ieraksts, kas par pusmiljonu EUR samazina summu, kuru dara pieejamu ES budžetam. Valsts iestādes paskaidroja, ka grāmatvedis šo darbību ir veicis manuāli, lai kompensētu grāmatojumu, ko uzskaites sistēma bija automātiski veikusi 2008. gadā. Tomēr nebija pierādījumu, ka grāmatveža priekšnieki šo ierakstu būtu apstiprinājuši.
  Pēc gadījuma izpētes Spānijas iestādes secināja, ka 2018. gada maijā samazinājumu nevajadzēja veikt, un šo kļūdu izlaboja. Tas norāda uz trūkumiem kontroles sistēmās, kurām jau sākumā būtu vajadzējis novērst šāda ieraksta iespēju. |
| --- | --- |

4.9.

4.2. izcēlums

Trūkumi Spānijas TPR kontroles sistēmās

Mēs konstatējām, ka netika pārraudzītas izmaiņas Spānijas TPR uzskaites sistēmā. Spānijas A konta pārskatā par 2018. gada maiju ir ieraksts, kas par pusmiljonu EUR samazina summu, kuru dara pieejamu ES budžetam. Valsts iestādes paskaidroja, ka grāmatvedis šo darbību ir veicis manuāli, lai kompensētu grāmatojumu, ko uzskaites sistēma bija automātiski veikusi 2008. gadā. Tomēr nebija pierādījumu, ka grāmatveža priekšnieki šo ierakstu būtu apstiprinājuši.

Pēc gadījuma izpētes Spānijas iestādes secināja, ka 2018. gada maijā samazinājumu nevajadzēja veikt, un šo kļūdu izlaboja. Tas norāda uz trūkumiem kontroles sistēmās, kurām jau sākumā būtu vajadzējis novērst šāda ieraksta iespēju.

| 4.10. | Trijās apmeklētajās dalībvalstīs mēs konstatējām trūkumus vēl neiekasēto aprēķināto nodokļu pārvaldībā. Tie galvenokārt attiecās uz kavējumiem muitas parādu atgūšanā un uz parādu novēlotu iegrāmatošanu vai norakstīšanu uzskaites sistēmā (9). Iepriekšējos gados (10) mēs bijām konstatējuši līdzīgas nepilnības citās dalībvalstīs. Komisijas veiktajās pārbaudēs arī joprojām tiek atklātas nepilnības saistībā ar B kontiem un par tiem tiek ziņots. Saistībā ar B kontiem mēs jau esam snieguši ieteikumus (11), taču tie vēl pilnībā nav īstenoti. |
| --- | --- |

4.10.

Trūkumi, kas konstatēti Komisijas veiktajās dalībvalstu TPR pārskatu apstiprinājumpārbaudēs

| 4.11. | Mēs pārbaudījām Komisijas sistēmas, kas tiek izmantotas dalībvalstu sniegto ziņojumu ticamības pārbaudei un tam, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs ir izveidotas efektīvas sistēmas pareizu TPR summu iekasēšanai un to pieejamībai, kā arī ziņošanai par tām. Mēs pievērsām galveno uzmanību Komisijas ik gadus veiktajām pārbaudēm dalībvalstīs un A konta un B konta pārskatu atbilstības pārbaudēm. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Mēs atklājām, ka Komisijas 2018. gada pārbaužu programma nebalstījās uz pietiekami strukturētu un dokumentētu riska novērtējumu un ka dalībvalstis nebija sarindotas atkarībā no riska līmeņa, un plānā nebija atspoguļota risku ietekme un varbūtība. Tāpēc mēs nevaram apstiprināt, ka pārbaudes pienācīgi aptvēra jomas, kurās risks ir visaugstākais. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Turklāt mēs ievērojām, ka Komisija pēc TPR pārskatu saņemšanas katru mēnesi vai ceturksni sistemātiski neanalizēja neraksturīgas izmaiņas šajos pārskatos un neievāca būtisku informāciju, kas izskaidrotu šo izmaiņu iemeslus. |
| --- | --- |

4.13.

NKI un PVN atrunu skaits kopumā saglabājas nemainīgs, turpretī nenoskaidroto jautājumu saistībā ar TPR ir kļuvis vairāk

| 4.14. | Ja Komisija konstatē potenciālu pašu resursu regulas (12) pārkāpumu dalībvalstu sniegtajos datos, tā šos datus atstāj atvērtus iespējamām izmaiņām, līdz pārliecinās, ka šie dati ir atbilstīgi. Attiecībā uz NKI un PVN šo procedūru dēvē par atrunu noteikšanu, bet attiecībā uz TPR – par neatrisināto jautājumu formulēšanu. Komisija nosaka atrunu un neatrisināto jautājumu ietekmi uz ES budžetu pēc tam, kad tā no dalībvalstīm ir saņēmusi vajadzīgo informāciju. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pārskats par spēkā esošajām atrunām un neatrisinātajiem jautājumiem saskaņā ar Komisijas veiktajām apstiprinājumpārbaudēm un pārbaudēm ir sniegts
  4.2. pielikumā
  . NKI (13) un PVN atrunu skaits salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu kopumā ir līdzīgs, turpretī par 14 % ir palielinājies nenoskaidroto jautājumu skaits saistībā ar TPR. |
| --- | --- |

4.15.

Mēs konstatējām kavējumus Komisijas īstenotajā pēcpārbaudē un TPR neatrisināto jautājumu slēgšanā

| 4.16. | Kad caurskatījām atlasītus TPR neatrisinātos jautājumus ar finansiālu ietekmi, atklājās kavējumi Komisijas īstenotajā pēcpārbaudē un šo jautājumu slēgšanā. Turklāt mēs atzīmējām, ka 27 % jautājumu nav atrisināti vairāk nekā piecus gadus. |
| --- | --- |

4.16.

Komisija cer slēgt savu daudzgadu NKI pārbaudes ciklu 2019. gadā, taču turpinās novērtēt globalizācijas ietekmi uz nacionālajiem kontiem līdz 2024. gadam

| 4.17. | Komisija turpināja daudzgadu NKI apstiprinājumpārbaudes dalībvalstīs un paredz, ka tās būs pabeigtas līdz 2019. gada beigām. Šajās apstiprinājumpārbaudēs izskata, vai apkopošanas procedūras, ko dalībvalstis izmanto saistībā ar nacionālajiem kontiem, atbilst EKS 2010 (14) un vai NKI dati ir salīdzināmi, ticami un pilnīgi (15). |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Komisija 2018. gadā formulēja vispārēju atrunu par to, kā Francija novērtē savu NKI. Tas tika darīts izņēmuma kārtā, jo Francija bija iesniegusi nepietiekamu informāciju par sava NKI datu apkopošanu (sk.
  4.3. izcēlumu
  ). Tā kā Francijas iesniegtā informācija nebija pilnīga, Komisijai ir grūti laikus pabeigt pārbaudes ciklu, un palielinās risks, ka vēlāk ir jākoriģē valsts iemaksas. Tas var atstāt ietekmi arī uz citu valstu iemaksu aprēķināšanu.






  4.3. izcēlums


  Komisija rīkojās nekavējoties un formulēja vispārēju atrunu par Francijas NKI datiem, lai aizsargātu ES finanšu intereses






  Komisija pārbauda to datu salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu, kurus dalībvalstis izmanto, lai apkopotu ziņas par savu NKI, jo tas vajadzīgs, lai aprēķinātu pašu resursu iemaksu summas. Šajā pārbaudē ietilpst arī dalībvalstu NKI uzskaitījumu pārbaude. Minētajos uzskaitījumos ir aprakstīti apkopoto datu avoti un metodes NKI aplēsei.
  Francijas sākotnējā NKI uzskaitījuma kvalitāte nebija pietiekama attiecībā uz formātu, saturu un detalizācijas pakāpi. Tāpēc Komisija nevarēja veikt apstiprinājumpārbaudes saskaņā ar plānoto grafiku, kas bija saskaņots ar dalībvalstīm. Komisija izmantoja Francijas iesniegtos NKI datus iemaksas aprēķinam, tomēr formulēja vispārēju atrunu, jo bažījās par šo datu kvalitāti. Šāda veida atrunas Komisija izmanto izņēmuma gadījumos, ja uzskata, ka ir ievērojami apdraudēta tās spēja aizstāvēt ES finanšu intereses. |
| --- | --- |

4.18.

4.3. izcēlums

Komisija rīkojās nekavējoties un formulēja vispārēju atrunu par Francijas NKI datiem, lai aizsargātu ES finanšu intereses

Komisija pārbauda to datu salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu, kurus dalībvalstis izmanto, lai apkopotu ziņas par savu NKI, jo tas vajadzīgs, lai aprēķinātu pašu resursu iemaksu summas. Šajā pārbaudē ietilpst arī dalībvalstu NKI uzskaitījumu pārbaude. Minētajos uzskaitījumos ir aprakstīti apkopoto datu avoti un metodes NKI aplēsei.

Francijas sākotnējā NKI uzskaitījuma kvalitāte nebija pietiekama attiecībā uz formātu, saturu un detalizācijas pakāpi. Tāpēc Komisija nevarēja veikt apstiprinājumpārbaudes saskaņā ar plānoto grafiku, kas bija saskaņots ar dalībvalstīm. Komisija izmantoja Francijas iesniegtos NKI datus iemaksas aprēķinam, tomēr formulēja vispārēju atrunu, jo bažījās par šo datu kvalitāti. Šāda veida atrunas Komisija izmanto izņēmuma gadījumos, ja uzskata, ka ir ievērojami apdraudēta tās spēja aizstāvēt ES finanšu intereses.

| 4.19. | Savā 2016. gada pārskatā ziņojām, ka Komisijai būtu jāveic papildu darbs, lai novērtētu globalizācijas iespējamo ietekmi uz NKI datiem (16). 2018. gadā tā kopā ar dalībvalstīm turpināja izstrādāt metodoloģiju, kas izmantojama, lai novērtētu globalizācijas ietekmi uz NKI datu apkopošanu, īpaši ņemot vērā lielu starptautisku uzņēmumu pārcelšanu. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komisija vienojās ar dalībvalstīm, ka vajadzīgo uzlabojumu veikšana jāpabeidz līdz 2024. gada beigām. Tas nozīmē, ka pārbaudes cikla beigās Komisijai būs jāformulē atrunas saistībā ar globalizāciju, lai dalībvalstu NKI datus saglabātu atvērtus iespējamiem labojumiem saistībā ar starptautisku darbību aplēsēm. |
| --- | --- |

4.20.

Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi

| 4.21. | Informācija, kas sniegta Budžeta ĢD un Eiropas Statistikas biroja publicētajos 2018. gada darbības pārskatos, apstiprina mūsu apsvērumus un secinājumus. Otro gadu pēc kārtas Budžeta ĢD noteica atrunu par Apvienotās Karalistes iekasēto TPR vērtību tāpēc, ka valsts nenodeva ES budžetā nesamaksātos muitas nodokļus par importētajiem tekstilizstrādājumiem un apaviem, kas bija novērtēti par zemu. Mēs atzīmējam, ka šogad formulētā atruna ir plašāka, jo ietver citu dalībvalstu potenciālus TPR zaudējumus, kuri radušies minētā pārlieku zemā novērtējuma dēļ un kuri vēl nav aplēsti. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Pārskatā par 2017. gadu (17) mēs ziņojām par pārkāpuma procedūru (18), kas sākta pret Apvienoto Karalisti, jo tā nav veikusi pienācīgus pasākumus, lai mazinātu muitas krāpšanas risku, ko izraisa šāda nepietiekama novērtēšana. 2018. gadā Komisija nosūtīja Apvienotajai Karalistei argumentētu atzinumu un aprēķināja kopējos zaudējumus (pamatsummu un procentus), kas nodarīti ES budžetam 2,8 miljardu EUR apmērā (19). 2019. gada martā Komisija iesniedza šo lietu Tiesā. |
| --- | --- |

4.22.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums

| 4.23. | Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka kļūdu līmenis ieņēmumos nav būtisks. Mūsu pārbaudītās sistēmas, kas attiecas uz ieņēmumiem, kopumā darbojās efektīvi. Galvenie iekšējās kontroles mehānismi, kurus novērtējām Komisijā un dažās dalībvalstīs, attiecībā uz TPR darbojās daļēji efektīvi (sk. 4.7.–4.13. punktu). |
| --- | --- |

4.23.

Ieteikumi

| 4.24. | Mūsu konstatējumi par to, kā ir izpildīti Palātas 2015. gada pārskatā sniegtie pieci ieteikumi, ir aprakstīti
  4.3. pielikumā
  . Komisija bija ieviesusi vienu ieteikumu dažos aspektos, trīs ieteikumi ir ieviesti lielākajā daļā aspektu un viens – pilnībā. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Pamatojoties uz šiem konstatējumiem par agrāko ieteikumu izpildi, kā arī uz konstatējumiem un secinājumiem par 2018. gadu, mēs esam sagatavojuši turpmāk minētos ieteikumus Komisijai. |
| --- | --- |

4.25.

4.1. ieteikums

Ieviest strukturētāku un labāk dokumentētu riska novērtējumu TPR pārbaužu plānošanas vajadzībām, tajā iekļaujot katras dalībvalsts riska līmeņa analīzi un risku saistībā ar A konta un B konta pārskatu sagatavošanu (sk. 4.12. punktu).

Mērķtermiņš: līdz 2020. gada beigām.

4.2. ieteikums

Paplašināt A konta un B konta pārskatu ikmēneša un ceturkšņa pārbaudes, veicot padziļinātu analīzi attiecībā uz neraksturīgām izmaiņām, lai nekavējoties reaģētu uz potenciālām novirzēm (sk. 4.9. un 4.13. punktu).

Mērķtermiņš: līdz 2020. gada beigām.

---

(1)  Sākotnējās iemaksas aprēķina, pamatojoties uz NKI prognozi. Starpību starp prognozēto un galīgo NKI koriģē turpmākajos gados, un šī starpība lielākoties ietekmē pašu resursu sadalījumu starp dalībvalstīm, nevis kopējo iekasēto summu.

(2)  Samazināta PVN resursu piesaistīšanas likme 0,15 % apmērā attiecas uz Vāciju, Nīderlandi un Zviedriju, bet pārējām dalībvalstīm tā ir 0,3 %.

(3)  To veido galvenokārt ieņēmumi saistībā ar ELGF un ELFLA (īpaši grāmatojumu un pārkāpumu noskaidrošana), trešo valstu dalība pētniecības programmās, kā arī citas iemaksas un atmaksājumi ES programmās un darbībās.

(4)  Iekasēšanas rīkojums ir dokuments, kurā Komisija reģistrē summas, kas tai pienākas.

(5)  Revīzijas sākumpunkts bija dalībvalstu sagatavotā saskaņotā PVN bāze un NKI dati, par kuriem bija panākta vienošanās. Mēs tieši nepārbaudījām statistiku un datus, kurus sniedza Komisija un dalībvalstis.

(6)  Revīzijas laikā mēs izmantojām datus, kas pieejami apmeklēto dalībvalstu TPR uzskaites sistēmās. Mēs nevarējām pārbaudīt nedeklarēto importu vai to importu, kas nebija nonācis muitas uzraudzībā.

(7)  Šīs trīs dalībvalstis tika atlasītas, ņemot vērā to tradicionālo pašu resursu iemaksu apmēru, ka arī mūsu veikto riska novērtējumu.

(8)  Sk.
  1.1. pielikuma
  12. punktu.

(9)  ES konsolidētajos pārskatos mēs neesam atklājuši būtisku ietekmi uz tajos paziņotajām summām, kas atgūstamas no dalībvalstīm.

(10)  Sk. mūsu 2017. gada pārskata 4.15. punktu, 2016. gada pārskata 4.15. punktu, 2015. gada pārskata 4.18. punktu, 2014. gada pārskata 4.22. punktu, 2013. gada pārskata 2.16. punktu un 2012. gada pārskata 2.32. un 2.33. punktu.

(11)  Sk. 2. un 3. ieteikumu
  4.3. pielikumā
  .

(12)  Padomes 2014. gada 26. maija Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības (OV L 168, 7.6.2014., 39. lpp.), un Padomes 2014. gada 26. maija Regula (ES, Euratom) Nr. 608/2014, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus (OV L 168, 7.6.2014., 29. lpp.).

(13)  Ir divas galvenās NKI atrunu kategorijas – īpašās un vispārējās. Īpašās atrunas iedalāmas tādās, kas saistītas ar darījumiem, transversālās un ar procesiem saistītās atrunās. Šajā punktā mēs pievēršamies ar darījumiem saistītām atrunām. 2018. gada beigās nebija transversālu spēkā esošu atrunu. Visām dalībvalstīm ir formulētas ar procesiem saistītas īpašās atrunas, lai nodrošinātu, ka pārbaudes cikla laikā dalībvalstis varētu ņemt vērā Komisijas darba rezultātus, aprēķinot NKI pašu resursus, sākot ar 2010. gadu. Attiecībā uz vispārējām atrunām sk. 4.18. punktu.

(14)  Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma (EKS 2010) ir starptautiski saderīga ES uzskaites sistēma. To izmanto, lai sistemātiski un detalizēti aprakstītu ekonomiku. Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

(15)  Sk. 5. pantu Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) (OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.). To aizstāja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 19. marta Regulu (ES) 2019/516 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula) (OV L 91, 29.3.2019., 19. lpp.); īpaši sk. 5. panta 2. punktu.

(16)  Sk. 2016. gada pārskata 4.10.–4.13. un 4.23. punktu.

(17)  Sk. mūsu 2017. gada pārskata 4.17. punktu.

(18)  Šī ir galvenā izpildes darbība, kuru Komisija var īstenot gadījumos, kad dalībvalstis nepiemēro ES tiesību aktus.

(19)  Pret Apvienoto Karalisti iesniegtas prasības kopumā par 3,5 miljardiem EUR, ieskaitot šo pārkāpuma procedūru. Šī summa ir iekļauta ES konsolidētajos 2018. gada pārskatos kā daļa no summas, kas jāatgūst no dalībvalstīm.

4.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI IEŅĒMUMU JOMĀ

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits | 55 | 55 |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Aplēstais kļūdu līmenis | Nebūtisks kļūdu līmenis | Nebūtisks kļūdu līmenis |

2018

2017

IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits

55

55

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Aplēstais kļūdu līmenis

Nebūtisks kļūdu līmenis

Nebūtisks kļūdu līmenis

4.2. PIELIKUMS

SPĒKĀ ESOŠO NKI ATRUNU, PVN ATRUNU UN TPR NEATRISINĀTO JAUTĀJUMU SKAITS KATRĀ DALĪBVALSTĪ 2018. GADA 31. DECEMBRĪ

| |
| --- |
| | TPR neatrisinātie jautājumi | PVN atrunas | NKI atrunas |
| KOPĀ 31.12.2018. | 402 | 96 | 9 |
| KOPĀ 31.12.2017. | 354 | 92 | 7 |

Image 31

TPR neatrisinātie jautājumi

PVN atrunas

NKI atrunas

KOPĀ 31.12.2018.

402

96

9

KOPĀ 31.12.2017.

354

92

7

Avots: Eiropas Revīzijas palāta (1).

---

(1)  NKI atrunu skaitliskie dati attiecas tikai uz atrunām, kas saistītas ar darījumiem (aptver konkrētu nacionālo kontu komponentu apkopošanu dalībvalstī). Ir arī ar procesiem saistītās īpašās NKI atrunas, kas ir spēkā visās dalībvalstīs un aptver datu apkopošanu, sākot no 2010. gada (izņemot Horvātiju, kur tās attiecas uz periodu no 2013. gada), un viena vispārēja atruna par Franciju (sk. 4.18. punktu).

4.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU IZPILDES PĀRBAUDE IEŅĒMUMU JOMĀ

| Gads | Palātas ieteikums | ERP analīze par panākto virzību |
| --- | --- | --- |
| Pilnībā īstenots | Īstenošana ir sākta | Nav īstenots | Neattiecas | Nepietiekami pierādījumi |
| lielākajā daļā aspektu | dažos aspektos |
| 2015 | Komisijai formulētie ieteikumi

  1. ieteikums. Jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ekonomikas dalībniekiem visās dalībvalstīs ir līdzīgi noteikumi attiecībā uz parāda paziņošanas noilgumu pēc pēcmuitošanas revīzijas. | | X | | | | |
| 2. ieteikums. Jāsniedz dalībvalstīm norādījumi, lai uzlabotu B kontos iegrāmatoto pozīciju pārvaldību. | | X | | | | |
| 3. ieteikums. Jānodrošina, ka dalībvalstis pareizi deklarē un nodod summas, kas iekasētas no B kontiem. | | X | | | | |
| 4. ieteikums. Pēc iespējas jāsekmē dalībvalstu īstenotā muitas parādu atgūšana, ja parādnieku mītnes vieta nav kāda no ES dalībvalstīm. | | | X | | | |
| 5. ieteikums. Jāuzlabo EEZ/EBTA iemaksu un korekcijas mehānismu aprēķinu pārbaudes. | X | | | | | |

Gads

Palātas ieteikums

ERP analīze par panākto virzību

Pilnībā īstenots

Īstenošana ir sākta

Nav īstenots

Neattiecas

Nepietiekami pierādījumi

lielākajā daļā aspektu

dažos aspektos

2015

Komisijai formulētie ieteikumi

1. ieteikums. Jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ekonomikas dalībniekiem visās dalībvalstīs ir līdzīgi noteikumi attiecībā uz parāda paziņošanas noilgumu pēc pēcmuitošanas revīzijas.

X

2. ieteikums. Jāsniedz dalībvalstīm norādījumi, lai uzlabotu B kontos iegrāmatoto pozīciju pārvaldību.

X

3. ieteikums. Jānodrošina, ka dalībvalstis pareizi deklarē un nodod summas, kas iekasētas no B kontiem.

X

4. ieteikums. Pēc iespējas jāsekmē dalībvalstu īstenotā muitas parādu atgūšana, ja parādnieku mītnes vieta nav kāda no ES dalībvalstīm.

X

5. ieteikums. Jāuzlabo EEZ/EBTA iemaksu un korekcijas mehānismu aprēķinu pārbaudes.

X

Piezīmes saistībā ar mūsu analizēto panākto virzību

1. ieteikums.
  Komisija ir ierosinājusi Direktīvu par Savienības tiesisko regulējumu muitas noteikumu pārkāpumu un sankciju jomā (kuru Padome vēl nav apstiprinājusi) un apsvērusi aptaujas rīkošanu visās dalībvalstīs, lai vajadzības gadījumā sāktu juridisku izmeklēšanu.

2. ieteikums.
  Komisija veica vairākus informatīvus pasākumus un laida klajā divus norādījumu dokumentus, kas dalībvalstīm palīdz uzlabot B kontu pārvaldību. Tomēr uzskatām, ka Komisija varēja sniegt vairāk praktisku norādījumu par to, kā veicami ieraksti A konta un B konta pārskatu dažādajās ailēs (saskaņā ar prasībām, kas formulētas Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES, Euratom) 2018/194, 8.2.2018.) (sk. 4.10. punktu).

3. ieteikums.
  Ir novērstas neatbilstības dažu dalībvalstu A konta un B konta pārskatos. Vienā dalībvalstī šī problēma joprojām pastāv, taču mazākā mērā nekā iepriekšējos gados. Komisija norāda, ka tā turpinās pēcpārbaudi, līdz problēma būs novērsta (sk. 4.10. punktu).

4. ieteikums.
  Savienības Muitas kodeksa (SMK) stāšanās spēkā 2016. gadā sniedza papildu iespējas būtisku datu ievākšanai. Tomēr šie uzlabojumi problēmu neatrisināja pilnībā. Komisija izvērtē, cik efektīvi Savienības Muitas kodeksa noteikumi ir novērsuši problēmas, ko mēs konstatējām saistībā ar muitas parādu piedziņu. Šis darbs turpinās.

5. ieteikums.
  Komisija ir uzlabojusi un pastiprinājusi procedūras un kontrolsarakstus, ko piemēro Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) / Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) iemaksu un korekciju mehānismu aprēķināšanai.

---

5. NODAĻA

Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

SATURS

| Ievads | 5.1.–5.8. |
| --- | --- |

| Apakškategorijas “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” īss apraksts | 5.2.–5.6. |
| --- | --- |

| Revīzijas tvērums un pieeja | 5.7.–5.8. |
| --- | --- |

| 1. daļa. Darījumu pareizība | 5.9.–5.36. |
| --- | --- |

| Ievērojams skaits konstatēto skaitļos izsakāmo kļūdu bija saistītas ar neattiecināmām personāla izmaksām | 5.16.–5.17. |
| --- | --- |

| Biežas kļūdas citās tiešajās izmaksās | 5.18. |
| --- | --- |

| Privātiem uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jauniem dalībniekiem, ir lielāka iespēja pieļaut kļūdas | 5.19. |
| --- | --- |

| Lielākā daļa skaitļos neizsakāmo kļūdu attiecās uz laika reģistrēšanu un kavējumiem līdzekļu sadalē | 5.20.–5.21. |
| --- | --- |

| Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”: plašas pētniecības infrastruktūras izmaksas – apgrūtinošas ex ante pārbaudes procedūras, kurām ir maza ietekme uz kļūdu nepieļaušanu | 5.22. |
| --- | --- |

| Programma Erasmus+: atšķirības starp valstu un ES noteikumiem | 5.23. |
| --- | --- |

| Programma Erasmus+: vajadzīgi turpmāki uzlabojumi dotāciju pārvaldībā EACEA | 5.24.–5.26. |
| --- | --- |

| Gada darbības pārskati sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldību | 5.27.–5.30. |
| --- | --- |

| Pārskats par revidējamās vienības sniegto pareizības informāciju | 5.31.–5.36. |
| --- | --- |

| Secinājums un ieteikumi | 5.37.–5.40. |
| --- | --- |

| Secinājums | 5.37.–5.38. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 5.39.–5.40. |
| --- | --- |

| 2. daļa. Ar darbības rezultātiem saistīti jautājumi pētniecības un inovācijas jomā | 5.41.–5.43. |
| --- | --- |

| Lielākajā daļā projektu bija sasniegti gaidītie tiešie rezultāti un koprezultāts | 5.43. |
| --- | --- |

| 5.1. pielikums – | Darījumu pārbaužu rezultāti apakškategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” |
| --- | --- |

5.1. pielikums –

| 5.2. pielikums – | Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude apakškategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” |
| --- | --- |

5.2. pielikums –

Ievads

| 5.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīti mūsu konstatējumi saistībā ar DFS 1.a apakškategoriju “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”. Apskats par šīs apakškategorijas galvenajām darbībām un izdevumiem 2018. gadā ir sniegts
  5.1. izcēlumā
  .






  5.1. izcēlums


  DFS apakškategorijas “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” sadalījums 2018. gadā


















  (1) | Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu). |
| --- | --- | --- |

5.1.

5.1. izcēlums

DFS apakškategorijas “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” sadalījums 2018. gadā

Image 32

Image 33

(1)

Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu).

| Avots: | Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati.

Apakškategorijas “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” īss apraksts

| 5.2. | Programmas, kuras finansē ar izdevumiem, kas piešķirti šai budžeta apakškategorijai, ir Eiropas projekta pamatā un tiecas veicināt iekļaujošu sabiedrību, stimulēt izaugsmi un radīt darbavietas Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Šī politikas joma ietver izdevumus pētniecībai un inovācijai, izglītībai un apmācībai, Eiropas komunikāciju tīkliem enerģētikas, transporta un telekomunikāciju jomā, kosmosa programmām un uzņēmumu attīstībai. Galvenās programmas, kuras finansē šajā apakškategorijā, ir Septītā pamatprogramma (7. PP) (1) un pamatprogramma “Apvārsnis 2020” (2) pētniecības un inovācijas jomā un Erasmus+ izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tā ietver arī lielus infrastruktūras projektus, piemēram, kosmosa programmas Galileo (ES globālā satelītnavigācijas sistēma) un EGNOS (Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests), ES ieguldījumu starptautiskajā kodoltermiskajā reaktorā un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Lielāko daļu šo programmu izdevumu tieši pārvalda Komisija, un tās ir dotācijas publiskiem vai privātiem saņēmējiem, kuri piedalās projektos. Komisija pārskaita avansa maksājumus saņēmējiem tad, kad ir parakstīts dotācijas nolīgums vai finansēšanas lēmums, un atlīdzina ES finansētās izmaksas, par kurām tie ziņo, atskaitot avansus. Erasmus+ gadījumā izdevumus pārsvarā pārvalda valsts aģentūras Komisijas uzdevumā (aptuveni 80 % dotāciju), atlikušos 20 % pārvalda Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Galvenais risks, kas apdraud darījumu pareizību, ir tas, ka saņēmēji deklarē neattiecināmas izmaksas, kuras pirms atlīdzināšanas neatklāj un neizlabo. Šis risks ir īpaši augsts attiecībā uz programmām, kurās ir sarežģīti attiecināmo izdevumu atlīdzināšanas noteikumi, piemēram, pētniecības programmām. Saņēmēji šos noteikumus var nepareizi interpretēt, īpaši tie saņēmēji, kuri ir mazāk iepazinušies ar noteikumiem, piemēram, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), pirmreizējie dalībnieki vai trešo valstu dalībnieki. |
| --- | --- |

5.6.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 5.7. | Piemērojot
  1.1. pielikumā
  aprakstīto revīzijas pieeju un metodes, lai sniegtu īpašu izvērtējumu, saskaņā ar
  1.1. pielikumu
  mēs pārbaudījām 130 darījumu izlasi. Izlase tika veidota tā, lai pārstāvētu visu izdevumu diapazonu šajā DFS apakškategorijā (3). Tajā ietilpa 81 darījums saistībā ar pētniecību un inovāciju (22 Septītās pamatprogrammas darījumi un 59 pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darījumi) un 49 darījumi saistībā ar citām programmām un darbībām, konkrēti, Erasmus+, EISI un kosmosa programmām. Revidētie atbalsta saņēmēji atradās 19 dalībvalstīs un četrās trešās valstīs. Šo darbu veicām, lai palīdzētu formulēt vispārējo ticamības deklarāciju saskaņā ar
  1.1. pielikumu
  . |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Attiecībā uz apakškategoriju “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” saistībā ar 2018. gadu mēs pārbaudījām arī:






  — | Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (RTD ĢD), EACEA un Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras (EASME) gada darbības pārskatos iekļautās pareizības informācijas ticamību, riskam pakļauto summu, nākotnes korekciju un atgūto līdzekļu aprēķina metodoloģijas konsekvenci un šo ziņu iekļaušanu Komisijas gada pārvaldības un izpildes ziņojumā (AMPR), |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (RTD ĢD), EACEA un Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras (EASME) gada darbības pārskatos iekļautās pareizības informācijas ticamību, riskam pakļauto summu, nākotnes korekciju un atgūto līdzekļu aprēķina metodoloģijas konsekvenci un šo ziņu iekļaušanu Komisijas gada pārvaldības un izpildes ziņojumā (AMPR),

| — | Komisijas ex post revīzijas darba ticamību saistībā ar “Apvārsnis 2020” darījumu pareizību. Šo darbu veicām saskaņā ar pāreju uz mūsu jauno stratēģiju, kuras mērķis ir nākotnē piemērot apliecinājuma pieeju, |
| --- | --- |

—

Komisijas ex post revīzijas darba ticamību saistībā ar “Apvārsnis 2020” darījumu pareizību. Šo darbu veicām saskaņā ar pāreju uz mūsu jauno stratēģiju, kuras mērķis ir nākotnē piemērot apliecinājuma pieeju,

| — | saistībā ar šīs nodaļas
  2. daļu
  Komisijas ziņojumus par pētniecības un inovācijas projektu darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

—

saistībā ar šīs nodaļas
  2. daļu
  Komisijas ziņojumus par pētniecības un inovācijas projektu darbības rezultātiem.

1. daļa. Darījumu pareizība

| 5.9. | Apskats par darījumu pārbaudes rezultātiem ir sniegts
  5.1. pielikumā
  . No 130 pārbaudītajiem darījumiem 54 darījumos (41,5 %) bija kļūdas. Pamatojoties uz 31 skaitļos izteiktu kļūdu, mūsu aplēstais kļūdu līmenis visā DFS 1.a apakškategorijā, tostarp zema riska izdevumos, ir 2,0 % (4). Šis skaitlis ir mazāks nekā pēdējos divos gados, kad aplēstais kļūdu līmenis bija nedaudz virs 4 %. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Jāņem vērā mūsu revīzijas datu kopā iekļauto programmu un izdevumu veidu lielā dažādība šajā apakškategorijā un atšķirīgie riska līmeņi, līdz ar to – attiecīgi lielāks kļūdu līmenis (sk.
  5.2. izcēlumu
  ).






  5.2. izcēlums


  DFS 1.a apakškategorijas 2018. gada revīzijas datu kopas sadalījums
















  Avots: | Eiropas Revīzijas palāta. |
| --- | --- | --- |

5.10.

5.2. izcēlums

DFS 1.a apakškategorijas 2018. gada revīzijas datu kopas sadalījums

Image 34

Avots:

Eiropas Revīzijas palāta.

| 5.11. | Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums 2018. gadā, atsevišķi norādot pētniecības un citus darījumus, ir parādīts
  5.3. izcēlumā
  .






  5.3. izcēlums


  Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums atbilstoši darījuma veidam un kļūdas raksturlielumiem
















  Avots: | Eiropas Revīzijas palāta. |
| --- | --- | --- |

5.11.

5.3. izcēlums

Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums atbilstoši darījuma veidam un kļūdas raksturlielumiem

Image 35

Avots:

Eiropas Revīzijas palāta.

| 5.12. | Tāpat kā iepriekšējos gados pētniecības izdevumi joprojām ir augstāka riska joma un galvenais kļūdu avots. Mēs atradām skaitļos izsakāmas kļūdas saistībā ar neattiecināmām izmaksām 27 no 81 izlasē iekļautā pētniecības un inovācijas darījuma (8 Septītās pamatprogrammas darījumos un 19 “Apvārsnis 2020” darījumos), un tās veido 94 % no mūsu aplēstā kļūdu līmeņa šajā apakškategorijā 2018. gadā. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Šis ir pirmais gads, kurā “Apvārsnis 2020” veidoja lielāko daļu no mūsu izlasē iekļautajiem pētniecības projektiem (vairāk nekā 70 %). Ar šo programmu ieviestie vienkāršošanas pasākumi ir samazinājuši kļūdu risku, tie ir vienotas likmes noteikšana netiešajām izmaksām un iespēja saņēmējiem piemērot fiksētu produktīvo darba stundu skaitu gadā, lai aprēķinātu stundas likmi. Tas, iespējams, ir veicinājis kopējā kļūdu īpatsvara samazināšanos apakškategorijā. Tomēr, neraugoties uz uzlabojumiem programmas koncepcijā un Komisijas kontroles stratēģijā, mūsu rezultāti liecina, ka tikai pētniecības izdevumos joprojām ir būtisks kļūdu līmenis. Komisija pati lēš, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” kļūdu īpatsvars joprojām pārsniedz 2 % būtiskuma slieksni (sk. 5.28. punktu). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Attiecībā uz citām programmām un darbībām mēs konstatējām skaitļos izsakāmas kļūdas 4 no 49 izlasē iekļautajiem darījumiem. Kļūdas attiecās uz projektiem Erasmus+ un EISI programmās, un tās bija šādas:






  a) | saņēmēji deklarē izmaksas par neattiecināmām darbībām vai nepareizi aprēķinātus studentu mobilitātes vai ceļošanas pabalstus (Erasmus+); vai |
| --- | --- | --- |

5.14.

a)

saņēmēji deklarē izmaksas par neattiecināmām darbībām vai nepareizi aprēķinātus studentu mobilitātes vai ceļošanas pabalstus (Erasmus+); vai

| b) | izmaksu deklarācijā (EISI) norādītas nepareizi aprēķinātas personāla izmaksas vai – vienā gadījumā – neattiecināms PVN. |
| --- | --- |

b)

izmaksu deklarācijā (EISI) norādītas nepareizi aprēķinātas personāla izmaksas vai – vienā gadījumā – neattiecināms PVN.

| 5.15. | Komisija piemēroja koriģējošus pasākumus, kuri tieši ietekmēja četrus mūsu izlasē iekļautos darījumus. Šiem pasākumiem bija maza ietekme uz mūsu aprēķiniem, jo tie samazināja mūsu aplēsto kļūdu līmeni šai nodaļai tikai par 0,1 procentpunktu. Astoņos skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumos, ko pieļāva saņēmēji, izmaksu deklarācijā bija pietiekami daudz informācijas, lai Komisija, valsts iestādes vai neatkarīgs revidents novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdu pirms izdevumu pieņemšanas. Kā piemērus var minēt nepareizu metodoloģiju, kas izmantota personāla izmaksu aprēķināšanai, un izmaksu deklarācijā iekļautas citas neattiecināmas izmaksas. Ja Komisija būtu pienācīgi izmantojusi visu tās rīcībā esošo informāciju, šai nodaļai aplēstais kļūdu līmenis būtu bijis par 0,3 procentpunktiem zemāks. |
| --- | --- |

5.15.

Ievērojams skaits konstatēto skaitļos izsakāmo kļūdu bija saistītas ar neattiecināmām personāla izmaksām

| 5.16. | Izmantojot finansējuma modeli, kas balstīts uz attiecināmo izmaksu atlīdzināšanu, personāla izmaksu deklarēšanas noteikumi ir sarežģīti un šo izmaksu aprēķins joprojām ir galvenais kļūdu avots izmaksu deklarācijās. Lai gan “Apvārsnis 2020” finansēšanas noteikumi kopumā ir vienkāršāki nekā 7. PP noteikumi, dažos aspektos personāla izmaksu aprēķinā izmantotā metodoloģija ir kļuvusi sarežģītāka, tādējādi ir palielinājies kļūdu risks. Šos apsvērumus mēs formulējām arī Īpašajā ziņojumā Nr. 28/2018 (5), kurā uzsvērām grūtības, ko dažas pārmaiņas ir izraisījušas saņēmējiem. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Viens no pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ieviestajiem elementiem, kas bieži izraisa kļūdas, ir noteikums, kurš prasa izmantot gada stundas likmi no pēdējā noslēgtā finanšu gada izmaksu deklarēšanai attiecībā uz nākamo (nenoslēgto) pārskata gadu. Šo noteikumu ir grūti piemērot, un tas ne vienmēr atspoguļo saņēmēja faktiskās izmaksas, jo tajā nav ņemts vērā algas pieaugums no viena gada uz nākamo. |
| --- | --- |

5.17.

Biežas kļūdas citās tiešajās izmaksās

| 5.18. | Citu tiešo izmaksu daļa aplēstajā kļūdu līmenī ir lielāka nekā pagājušajā gadā. Dažas no kļūdām bija saistītas ar to, ka aprīkojuma izmaksas bija kļūdaini pieprasītas no ES projektiem pilnā apmērā. Dažu saņēmēju deklarētās lielās infrastruktūras izmaksas arī deva savu pienesumu aplēstajā kļūdu līmenī (plašāka informācija sniegta 5.22. punktā). Citi kļūdu iemesli bija neattiecināms PVN un tādu ceļojuma izmaksu atlīdzināšana, kurām nebija saistības ar revidēto ES projektu. |
| --- | --- |

5.18.

Privātiem uzņēmumiem, jo īpaši MVU un jauniem dalībniekiem, ir lielāka iespēja pieļaut kļūdas

| 5.19. | Viena no stratēģijām pētniecības veicināšanai Eiropā ir palielināt privātā sektora, īpaši jaunuzņēmumu un MVU, līdzdalību. Vairāk nekā 50 % no atrastajām skaitļos izsakāmajām kļūdām (17 no 31) bija saistīti ar finansējumu privātā sektora saņēmējiem, lai gan šie darījumi veidoja tikai 39 (30 %) no 130 pārbaudītajiem darījumiem. Jauni dalībnieki un MVU bija aptuveni 10 % no kopējās izlases, bet to skaitļos izsakāmo kļūdu īpatsvars bija 30 %. Īpaši izplatīts kļūdu avots mūsu revīzijās ir nepareizi deklarētas MVU algu izmaksas. Šie rezultāti liecina, ka MVU un jaunie dalībnieki pieļauj vairāk kļūdu nekā citi saņēmēji, to apstiprina arī Komisijas revīzijas.
  5.4. izcēlumā
  ir sniegts piemērs.






  5.4. izcēlums


  Vairākas kļūdas vienā MVU deklarācijā






  Kāds Apvienotās Karalistes veselības aprūpes nozares MVU savā pirmajā ES projektā deklarēja 1,1 miljonu EUR lielas personāla, apakšuzņēmuma līgumu un citas izmaksas pārskata periodā. Deviņās no 10 revidētajām vienībām bija būtiskas kļūdas, kas veidoja 10–36 % no atsevišķu pārbaudīto vienību vērtības, tostarp saņēmēja izmantotā metode personāla izmaksu aprēķināšanai neatbilda programmas “Apvārsnis 2020” noteikumiem. |
| --- | --- |

5.19.

5.4. izcēlums

Vairākas kļūdas vienā MVU deklarācijā

Kāds Apvienotās Karalistes veselības aprūpes nozares MVU savā pirmajā ES projektā deklarēja 1,1 miljonu EUR lielas personāla, apakšuzņēmuma līgumu un citas izmaksas pārskata periodā. Deviņās no 10 revidētajām vienībām bija būtiskas kļūdas, kas veidoja 10–36 % no atsevišķu pārbaudīto vienību vērtības, tostarp saņēmēja izmantotā metode personāla izmaksu aprēķināšanai neatbilda programmas “Apvārsnis 2020” noteikumiem.

Lielākā daļa skaitļos neizsakāmo kļūdu attiecās uz laika reģistrēšanu un kavējumiem līdzekļu sadalē

| 5.20. | 130 atlasītajos darījumos mēs konstatējām arī 38 skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas bija saistītas ar finansēšanas noteikumu neievērošanas gadījumiem (6). Šie gadījumi galvenokārt skāra pētniecības un inovācijas projektus un galvenokārt bija saistīti ar nepilnībām saņēmēju laika uzskaites sistēmās, kas bieži neatbilst pamatprasībām un tādējādi nesniedz pietiekamu pārliecību par finansētajos projektos nostrādātajām stundām. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Mēs konstatējām arī gadījumus, kad projekta koordinators kavējās iedalīt ES finansējumu citiem projekta dalībniekiem. Lai gan daži no šiem kavējumiem bija saprotami, tie varēja radīt ievērojamas finansiālas sekas projekta dalībniekiem, it īpaši MVU. |
| --- | --- |

5.21.

Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”: plašas pētniecības infrastruktūras izmaksas – apgrūtinošas ex ante pārbaudes procedūras, kurām ir maza ietekme uz kļūdu nepieļaušanu

| 5.22. | Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”atbalsta saņēmēji var deklarēt kapitalizētas un pamatdarbības izmaksas, kas saistītas ar plašu pētniecības infrastruktūru, ja tie ievēro zināmus nosacījumus un pēc tam, kad no Komisijas ir iegūts pozitīvs ex ante novērtējums par izmaksu aprēķināšanas metodoloģiju. Ex ante pārbaude prasa daudz laika un citu resursu un var ilgt līdz pat diviem gadiem, ieskaitot vairākus Komisijas apmeklējumus saņēmēja telpās. Tā tas bija viena revidētā saņēmēja gadījumā, kurā tas bija deklarējis plašas pētniecības infrastruktūras izmaksas. Turklāt, neraugoties uz plašu ex ante pārbaudi, mēs konstatējām, ka kļūdas joprojām varēja rasties, piemērojot metodoloģiju. Divos no trim plašu pētniecības infrastruktūras izmaksu deklarēšanas gadījumiem mēs konstatējām ievērojamus pārāk lielus izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumus, kas sasniedza 75 000 EUR (12 % no plašas pētniecības infrastruktūras izmaksām) un 130 000 EUR (30 % no plašas pētniecības infrastruktūras izmaksām), kuru cēlonis bija nepareiza metodoloģijas piemērošana. |
| --- | --- |

5.22.

Programma Erasmus+: atšķirības starp valstu un ES noteikumiem

| 5.23. | Revīzijās mēs konstatējām, ka ES finansējuma saņēmējiem reizēm bija pienākums ievērot valsts noteikumus, kuri daļēji nesaskanēja ar ES principiem (sk.
  5.5. izcēlumu
  ).






  5.5. izcēlums


  Valsts un ES noteikumu daļējas neatbilstības piemēri







  1. piemērs

  Saskaņā ar Erasmus+ profesionālās izglītības un apmācības sistēmu personālam, kas pavada apmaiņas studentus, ir tiesības uz dienas naudu no 90 līdz 144 EUR dienā par uzturēšanos līdz 14 dienām un 70 % no šīs summas – par ilgāku uzturēšanos. Saskaņā ar vienkāršotām izmaksu iespējām ES maksā pabalstu organizācijai, kura nodarbina personālu, kas pavada studentus. Slovēnijā, savukārt, mūsu revidētajos gadījumos valsts noteikumos bija paredzēts, ka dienas nauda ir 44 EUR dienā (tikai maltītēm), kas pat tad, ja pieskaita izmitināšanai paredzētās summas, ir ievērojami mazāk nekā maksājumtiesības, kuras izmaksā saņēmējai organizācijai no Erasmus+ budžeta.

  2. piemērs

  Slovākijā mēs revidējām Erasmus+ projektu, kas bija īstenots skolā, kuras budžets ir saistīts ar augstāku reģionālu struktūru. Mēs konstatējām, ka, lai izpildītu publisko iestāžu valsts finanšu noteikumus, skolai, kad tā saņem Erasmus+ finansējumu no valsts aģentūras, līdzekļi ir jāpārskaita augstākajai reģionālajai struktūrai. Pēc tam tā līdzekļus saņem atpakaļ dažas dienas vēlāk, kad tie ir piešķirti skolai Erasmus+ projektam. Šie finanšu pārskaitījumi starp skolu un reģionālo struktūru nav vajadzīgi projekta īstenošanai un var ietvert finanšu un īstenošanas riskus. |
| --- | --- |

5.23.

5.5. izcēlums

Valsts un ES noteikumu daļējas neatbilstības piemēri

1. piemērs

Saskaņā ar Erasmus+ profesionālās izglītības un apmācības sistēmu personālam, kas pavada apmaiņas studentus, ir tiesības uz dienas naudu no 90 līdz 144 EUR dienā par uzturēšanos līdz 14 dienām un 70 % no šīs summas – par ilgāku uzturēšanos. Saskaņā ar vienkāršotām izmaksu iespējām ES maksā pabalstu organizācijai, kura nodarbina personālu, kas pavada studentus. Slovēnijā, savukārt, mūsu revidētajos gadījumos valsts noteikumos bija paredzēts, ka dienas nauda ir 44 EUR dienā (tikai maltītēm), kas pat tad, ja pieskaita izmitināšanai paredzētās summas, ir ievērojami mazāk nekā maksājumtiesības, kuras izmaksā saņēmējai organizācijai no Erasmus+ budžeta.

2. piemērs

Slovākijā mēs revidējām Erasmus+ projektu, kas bija īstenots skolā, kuras budžets ir saistīts ar augstāku reģionālu struktūru. Mēs konstatējām, ka, lai izpildītu publisko iestāžu valsts finanšu noteikumus, skolai, kad tā saņem Erasmus+ finansējumu no valsts aģentūras, līdzekļi ir jāpārskaita augstākajai reģionālajai struktūrai. Pēc tam tā līdzekļus saņem atpakaļ dažas dienas vēlāk, kad tie ir piešķirti skolai Erasmus+ projektam. Šie finanšu pārskaitījumi starp skolu un reģionālo struktūru nav vajadzīgi projekta īstenošanai un var ietvert finanšu un īstenošanas riskus.

Programma Erasmus+: vajadzīgi turpmāki uzlabojumi dotāciju pārvaldībā EACEA

| 5.24. | Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) 2017. gadā ziņoja par Erasmus+ un “Radošā Eiropa” 1. posma dotāciju pārvaldību (no uzaicinājuma līdz līgumu parakstīšanai). 2018. gadā tas uzsāka pēcpārbaudi un secināja, ka tā revīzijas ieteikumi ir īstenoti pienācīgi un efektīvi. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | 2018. gadā IRD turpināja veikt revīziju par dotāciju pārvaldības II posmu (no projektu uzraudzības līdz maksājumam). Tā rezultātā tika formulēti četri apsvērumi un ieteikumi – viens “kritiski svarīgs” (iekšējās kontroles sistēmu darbība), divi “ļoti svarīgi” un viens “svarīgs”. Pamatojoties uz ierobežotu pēcpārbaudes revīziju, IRD uzskata, ka pēc tūlītējas EACEA rīcības pakārtotie riski ir daļēji samazināti. Tādējādi IRD ir pazeminājis ieteikuma statusu no “kritiski svarīgs” uz “ļoti svarīgs”. Visi ieteikumi joprojām ir atvērti. Termiņi nav nokavēti, izpilde turpinās. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Kā norādīts EACEA 2018. gada darbības pārskatā (GDP) un apstiprināts mūsu caurskatīšanā, “Aģentūra atzīst, ka ir nepieciešami lieli uzlabojumi attiecībā uz iekšējās kontroles sistēmas darbību, tāpēc otro gadu pēc kārtas ir formulēta atruna par iekšējās kontroles sistēmu”. |
| --- | --- |

5.26.

Gada darbības pārskati sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldību

| 5.27. | Mūsu pārbaudītajos gada darbības pārskatos (7) bija sniegts objektīvs novērtējums par ģenerāldirektorātu un aģentūru finanšu pārvaldību saistībā ar pakārtoto darījumu pareizību. Kopumā sniegtā informācija apstiprināja mūsu konstatējumus un secinājumus. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | Tāpat kā iepriekšējos gados visu pētniecības un inovācijas izdevumus īstenojošo ģenerāldirektorātu pārskatos ir iekļauta atruna par maksājumiem saistībā ar izmaksu deklarāciju atlīdzināšanu saskaņā ar Septīto pētniecības pamatprogrammu, jo atlikušo kļūdu īpatsvars pārsniedz 2 % (8). Attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, pamatojoties uz savām revīzijām, Komisija ziņoja par paredzamo reprezentatīvo kļūdu īpatsvaru 3,32 % apmērā un atlikušo kļūdu īpatsvaru 2,22 % apmērā. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | Komisija ir ieviesusi procedūru, lai nodrošinātu, ka revīzijā konstatētās atbalsta saņēmēju sistēmiskās kļūdas tiek izlabotas kārtējos projektos. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu procedūru ieviesa 3 932 gadījumos no 6 821RTD ĢD projekta, kurā bija iespējamas sistēmiskas kļūdas. Tādējādi līdz 2018. gada beigām sistēmisko kļūdu labošanas īstenošanas rādītājs bija tikai 57,6 %. Tas ir zemāks īstenošanas rādītājs, nekā sagaidīts šajā posmā, un palielina neatgūšanas risku. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Mēs arī ievērojām, ka 2018. gada beigās RTD ĢD bija 26 neizpildīti IRD ieteikumi, no kuriem deviņu ieteikumu īstenošana bija kavēta. Neviens no ieteikumiem, kam bija kavēts termiņš, nebija “ļoti svarīgs”. Viens IRD nesen formulēts “ļoti svarīgs” neizpildīts ieteikums paredz, ka ir jāuzrauga, vai saņēmēji ievēro līgumprasību attiecībā uz projektu rezultātu izplatīšanu un turpmāku izmantošanu, kā arī ziņošanas pienākumus šajā sakarā. Rezultātu pienācīga izplatīšana un izmantošana veicina pētniecības un inovācijas finansējuma vispārējo efektivitāti. Mēs novērojām, ka projektu novērtējuma ziņojumos diezgan bieži bija pieminētas problēmas saistībā ar šo prasību ievērošanu, un tas apstiprina, ka šajā ziņā vajadzīga lielāka centība (sk. 5.43. punktu). |
| --- | --- |

5.30.

Pārskats par revidējamās vienības sniegto pareizības informāciju

| 5.31. | Mūsu 2018.–2020. gada stratēģijā cita starpā noteikts, ka viens no mērķiem ir labāk izmantot Komisijas sniegto informāciju par pareizību. Komisija aprēķina maksājuma laikā riskam pakļauto summu, galvenokārt pamatojoties uz savu ex post revīziju rezultātiem. Attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” mēs izveidojām izlasi, kurā iekļāvām divdesmit revīzijas lietas no Komisijas pirmās kopējās reprezentatīvās izlases, kas bija slēgtas līdz 2018. gada 1. maijam. Mūsu mērķis bija aptvert gan tās revīzijas, kuras veikusi Komisija pati, gan tās, kuras veikuši nolīgtie ārējie revidenti, un noteikt, vai mēs varam paļauties uz šiem rezultātiem. Mēs pēc nejaušības principa atlasījām piecas revīzijas, kuras bija veicis Kopējais revīzijas dienests (KRD) (9), un 15 revīzijas, kuru veikšana bija uzticēta ārējiem revidentiem (pa piecām no katra privātā revīzijas uzņēmuma (tādu ir trīs), kuri veic revīzijas Komisijas uzdevumā). Mēs neiekļāvām šā darba rezultātus mūsu 2018. gada izdevumu darījumu pārbaudēs. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | Mūsu novērtējuma pirmajā posmā caurskatījām revīzijas lietas (darba dokumentus un apliecinošos dokumentus) KRD un privātajos revīzijas uzņēmumos. Pamatojoties uz šo pārbaudi, mēs konstatējām, ka saistībā ar 11 revīzijām bija jāveic papildu revīzijas procedūras, galvenokārt tāpēc, ka vajadzēja iegūt papildu apliecinošos dokumentus un/vai neatbilstības darba dokumentos neļāva apstiprināt revīzijas secinājumus. Mēs izpildījām šīs papildu revīzijas procedūras vai nu dokumentu pārbaudes veidā (trīs gadījumos no saņēmējiem tika pieprasīti papildu dokumenti), vai arī revīzijas apmeklējuma laikā pie atbalsta saņēmēja (astoņos gadījumos). |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | Šīs papildu revīzijas procedūras atklāja nepilnības dokumentācijā, izlases veidošanas konsekvencē un ziņošanā, kā arī revīzijas procedūru kvalitātē dažos no pārbaudītajām lietām. Piemēram, mēs konstatējām, ka nepietiekamas pārbaudes dēļ revidenti nebija pamanījuši neattiecināmas summas un ka pieprasīto personāla izmaksu aprēķinā bija kļūdas. Lai gan dažos gadījumos finansiālā ietekme nebija būtiska, 10 (10) lietās no 20 izlasē iekļautajām revīzijas lietām mēs nevarējām paļauties uz revīzijas secinājumiem. Tātad pagaidām mēs nevaram izmantot Komisijas revīzijas darba rezultātus. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Papildus iepriekš minētajām problēmām, mēs atklājām problēmu saistībā ar programmas “Apvārsnis 2020” kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metodoloģiju. Ex post revīziju mērķis ir sasniegt maksimāli lielu pieņemto izmaksu pārbaudīto apjomu, bet tās reti aptver visas izmaksas. Kļūdu īpatsvaru aprēķina kā daļu no visām pieņemtajām izmaksām, nevis no faktiski revidētajām summām. Tas nozīmē, ka saucējs kļūdu aprēķinā ir lielāks, tādējādi kļūdu īpatsvars ir novērtēts par zemu. Ja konstatētās kļūdas ir sistēmiska rakstura, kļūdu ekstrapolē, kas daļēji kompensē minēto pārāk zemo vērtējumu. Tomēr, tā kā netiek ekstrapolētas kļūdas, kas nav sistēmiskas, kopējais kļūdu īpatsvars tomēr ir novērtēts par zemu. Summu, par kādu kļūdu īpatsvars ir novērtēts par zemu, nav iespējams izteikt skaitļos, tāpēc nevaram noteikt, vai šāda zemāka novērtējuma ietekme varētu būt nozīmīga. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | Tā rezultātā 2019. gadā mēs veiksim turpmāku pārbaužu ciklu saistībā ar nesenākām revīzijām, kas slēgtas kopš mūsu sākotnējās atlases, lai iegūtu lielāku revīzijas pierādījumu datu kopu, uz kuras balstīt mūsu novērtējumu. Tas mums arī ļaus ņemt vērā jebkādus turpmākus uzlabojumus, salīdzinot ar 2018. gadā pārbaudītajām revīzijām, kuras tika veiktas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” sākumā. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | Mēs arī izskatījām informāciju Komisijas 2018. gada pārvaldības un izpildes ziņojumā (AMPR) attiecībā uz aplēsto risku maksājumu laikā DFS 1.a apakškategorijā ietilpstošajās politikas jomās. Komisija neaprēķina vienotu īpatsvaru visai apakškategorijai, bet aprēķina divus atsevišķus īpatsvarus: vienu – pētniecībai, rūpniecībai, kosmosam, enerģētikai un transportam (1,9 %) un otru – citām iekšējām nozarēm (0,7 %). Pamatojoties uz Komisijas skaitliskajiem datiem, mēs aprēķinājām, ka DFS 1. apakškategorijas kopējais īpatsvars būtu 1,6 %. Šī procentuālā daļa iekļaujas mūsu pašu noteiktajā kļūdu līmeņa aplēses diapazonā. Tomēr mēs uzskatām, ka šis īpatsvars ir novērtēts par zemu 5.34. punktā aprakstīto metodoloģisko nepilnību dēļ. |
| --- | --- |

5.36.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums

| 5.37. | Iegūtie revīzijas pierādījumi, kurus izklāstījām šajā nodaļā, kopumā liecina, ka kļūdu līmenis apakškategorijas “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” izdevumos bija tuvu būtiskuma robežai. Saskaņā ar mūsu veiktajām darījumu pārbaudēm šajā DFS apakškategorijā kopējais aplēstais kļūdu līmenis ir 2,0 % (sk.
  5.1. pielikumu
  ). Tomēr mūsu rezultāti liecina, ka pētniecības izdevumi joprojām ir augstāka riska joma un galvenais kļūdu avots. |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | Komisijas gada pārvaldības un izpildes ziņojumā (AMPR) norādītā riskam pakļautā summa maksājumu laikā iekļaujas mūsu pašu noteiktajā kļūdu līmeņa aplēses diapazonā (sk. 5.36. punktu). |
| --- | --- |

5.38.

Ieteikumi

| 5.39. | 5.2. pielikumā
  ir atspoguļoti mūsu veiktās pēcpārbaudes konstatējumi par paveikto saistībā ar četriem ieteikumiem, ko sniedzām 2015. gada pārskatā, un četriem ieteikumiem, kurus formulējām 2017. gada pārskatā, un to īstenošanas termiņš bija 2018. gada beigas. Komisija četrus ieteikumus bija ieviesusi pilnībā un četrus – lielākajā daļā aspektu. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | Pamatojoties uz šo pārbaudi un mūsu konstatējumiem un secinājumiem par 2018. gadu, mēs esam sagatavojuši turpmāk minētos ieteikumus Komisijai. |
| --- | --- |

5.40.

5.1. ieteikums

Jāveic mērķtiecīgākas MVU un jauno dalībnieku izmaksu deklarāciju pārbaudes un jāuzlabo informācijas kampaņa par finansējuma noteikumiem, pievēršot īpašu uzmanību šiem saņēmējiem.

Īstenošanas mērķtermiņš: 2020. gads.

5.2. ieteikums

Attiecībā uz nākamo pētniecības pamatprogrammu vēl vairāk jāvienkāršo personāla izmaksu aprēķināšanas noteikumi un jānovērtē plašas pētniecības infrastruktūras izmaksu mehānisma pievienotā vērtība, kā arī jāpārskata šā mehānisma metodoloģijas pilnveidošanas iespējas.

Īstenošanas mērķtermiņš: 2020. gada beigas.

5.3. ieteikums

Attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” jārīkojas atbilstoši apsvērumiem, ko mēs esam formulējuši pēc tam, kad izskatījām ex post revīzijas attiecībā uz dokumentāciju, izlases veidošanas saskaņotību un ziņošanu, kā arī revīzijas procedūru kvalitāti.

Īstenošanas mērķtermiņš: 2020. gada vidus.

5.4. ieteikums

Nekavējoties jārīkojas atbilstoši konstatējumiem, ko formulējis Komisijas Iekšējās revīzijas dienests attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| — | Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras (EACEA) iekšējās kontroles sistēmas, ko piemēro Erasmus+ dotāciju pārvaldības procesam, |
| --- | --- |

—

Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras (EACEA) iekšējās kontroles sistēmas, ko piemēro Erasmus+ dotāciju pārvaldības procesam,

| — | uzraudzība attiecībā uz to, vai tiek ievērotas līgumprasības, kas attiecas uz pētniecības un inovācijas projektu rezultātu izplatīšanu un turpmāku izmantošanu, kā arī ziņošanas pienākumiem šajā sakarā. |
| --- | --- |

—

uzraudzība attiecībā uz to, vai tiek ievērotas līgumprasības, kas attiecas uz pētniecības un inovācijas projektu rezultātu izplatīšanu un turpmāku izmantošanu, kā arī ziņošanas pienākumiem šajā sakarā.

Īstenošanas mērķtermiņš: 2020. gada vidus.

2. daļa. Ar darbības rezultātiem saistīti jautājumi pētniecības un inovācijas jomā

| 5.41. | Mēs novērtējām Komisijas ziņojumus par izlasē iekļauto 50 pētniecības un inovācijas projektu darbības rezultātiem (11). 21 no šiem projektiem jau bija pabeigts. Mēs tieši nevērtējām veikto pētījumu kvalitāti vai projektu ietekmi uz politikas mērķa – uzlabot pētniecību un inovāciju – sasniegšanu. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | Katrā projektā mēs caurskatījām novērtējuma ziņojumu, kuru Komisijas projektu koordinators sagatavo kā daļu no pārbaudēm pirms deklarēto izmaksu atlīdzināšanas. Mēs ņēmām vērā projektu koordinatoru secinājumu par to, vai






  — | ziņotā virzība par tiešajiem rezultātiem un koprezultātu atbilda dotācijas nolīgumā izklāstītajiem mērķiem, |
| --- | --- | --- |

5.42.

—

ziņotā virzība par tiešajiem rezultātiem un koprezultātu atbilda dotācijas nolīgumā izklāstītajiem mērķiem,

| — | projektā deklarētās izmaksas bija pamatotas attiecībā pret ziņoto virzību, |
| --- | --- |

—

projektā deklarētās izmaksas bija pamatotas attiecībā pret ziņoto virzību,

| — | projekta tiešie rezultāti un koprezultāts bija izplatīti saskaņā ar dotācijas nolīguma prasībām. |
| --- | --- |

—

projekta tiešie rezultāti un koprezultāts bija izplatīti saskaņā ar dotācijas nolīguma prasībām.

Lielākajā daļā projektu bija sasniegti gaidītie tiešie rezultāti un koprezultāts

| 5.43. | Saskaņā ar Komisijas ziņojumiem lielākajā daļā projektu bija sasniegti gaidītie tiešie rezultāti un koprezultāts. Tomēr Komisijas ziņojumos arī atklājās, ka vairākus projektus skāra problēmas, kas vājināja to darbības rezultātus:






  — | desmit gadījumos ziņotā virzība tikai daļēji atbilda mērķiem, par kuriem bija panākta vienošanās ar Komisiju, un divos gadījumos tā šiem mērķiem neatbilda, |
| --- | --- | --- |

5.43.

—

desmit gadījumos ziņotā virzība tikai daļēji atbilda mērķiem, par kuriem bija panākta vienošanās ar Komisiju, un divos gadījumos tā šiem mērķiem neatbilda,

| — | trīs gadījumos Komisija uzskatīja, ka ziņotās izmaksas nav samērīgas salīdzinājumā ar sasniegto virzību, |
| --- | --- |

—

trīs gadījumos Komisija uzskatīja, ka ziņotās izmaksas nav samērīgas salīdzinājumā ar sasniegto virzību,

| — | desmit gadījumos projekta tiešie rezultāti un koprezultāti bija tikai daļēji izplatīti. Divos gadījumos izplatīšanas darbības nebija veiktas nemaz. |
| --- | --- |

—

desmit gadījumos projekta tiešie rezultāti un koprezultāti bija tikai daļēji izplatīti. Divos gadījumos izplatīšanas darbības nebija veiktas nemaz.

---

(1)  Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (2007.–2013. g.).

(2)  2014.–2020. gada pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”.

(3)  Šī izlase tika sadalīta divās galvenajās grupās, pamatojoties uz mūsu novērtēto pareizības risku. Pirmajā grupā tika iekļautas augsta riska jomas (īpaši 7. PP un “Apvārsnis 2020”) ar intensīvāku revīzijā pārbaudīto apjomu un citas augsta riska jomas (piemēram, EISI). Otrajā grupā bija iekļauti zema riska izdevumi, piemēram, administratīvie izdevumi un kosmosa programmas.

(4)  Mūsu kļūdu aprēķina pamatā ir reprezentatīva izlase. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Mums ir 95 % pārliecības, ka aplēstais kļūdu līmenis datu kopā ir no 0,7 % līdz 3,2 % (attiecīgi apakšējā un augšējā kļūdu robeža).

(5)  Īpašais ziņojums Nr. 28/2018 “Lielākā daļa vienkāršošanas pasākumu, kas ieviesti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, ir atvieglojuši situāciju atbalsta saņēmējiem, bet joprojām pastāv uzlabošanas iespējas”.

(6)  Piecpadsmit darījumos bija gan skaitļos izsakāmas, gan skaitļos neizsakāmas kļūdas.

(7)  Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (RTD ĢD), Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras (EACEA) un Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūras (EASME) pārskati.

(8)  Komisija ziņo par daudzgadu reprezentatīvo kļūdu īpatsvaru Septītās pētniecības pamatprogrammas izdevumos 5,26 % apmērā. Tā ziņo par atlikušo kļūdu īpatsvaru tikai katra iesaistītā ģenerāldirektorāta līmenī, un tas svārstās, bet vienmēr pārsniedz 2 %.

(9)  Kopējais revīzijas dienests (KRD) ir Komisijas struktūrvienība, kas revidē pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” izdevumus. KRD darbojas RTD ĢD ietvaros.

(10)  Divos no šiem gadījumiem, kuri attiecās uz MVU I posma projektiem, KRD tikai paļāvās uz citu Komisijas dienestu veiktajām ex ante kontroles procedūrām.

(11)  Mēs novērtējām to sadarbības projektu izpildi, kuros bija iesaistīti vairāki dalībnieki, un izslēdzām tādus darījumus kā mobilitātes maksājumi individuāliem pētniekiem.

5.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI APAKŠKATEGORIJĀ “KONKURĒTSPĒJA IZAUGSMEI UN NODARBINĀTĪBAI”

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits | 130 | 130 |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME | | |
| Aplēstais kļūdu līmenis | 2,0  % | 4,2  % |
| | Augšējā kļūdu robeža | 3,2  % | |
| | Apakšējā kļūdu robeža | 0,7  % | |

2018

2017

IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits

130

130

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Aplēstais kļūdu līmenis

2,0  %

4,2  %

Augšējā kļūdu robeža

3,2  %

Apakšējā kļūdu robeža

0,7  %

5.2. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU IZPILDES PĀRBAUDE APAKŠKATEGORIJĀ “KONKURĒTSPĒJA IZAUGSMEI UN NODARBINĀTĪBAI”

| Gads | Palātas ieteikums | ERP analīze par panākto virzību |
| --- | --- | --- |
| Pilnībā īstenots | Īstenošana ir sākta | Nav īstenots | Neattiecas | Nepietiekami pierādījumi |
| lielākajā daļā aspektu | dažos aspektos |
| 2015 | 1. ieteikums

  Komisijai, valsts iestādēm un neatkarīgajiem revidentiem ir jāizmanto visa pieejamā attiecīgā informācija, lai novērstu vai atklātu un labotu kļūdas pirms izdevumu atlīdzināšanas. | | X | | | | |
| 2. ieteikums

  Komisijai jāizdot pamatnostādnes saņēmējiem par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētajām atšķirībām no Septīto pētniecības pamatprogrammas un līdzīgām programmām. | X | | | | | |
| 3. ieteikums

  Komisijai jāizdod kopējas pamatnostādnes īstenošanas struktūrām par izdevumiem pētniecības un inovācijas jomā, lai, piemērojot revīzijas ieteikumus par neattiecināmo izdevumu atgūšanu, nodrošinātu konsekventu pieeju saņēmējiem. | X | | | | | |
| 4. ieteikums

  Komisijai cieši jāuzrauga ekstrapolēto korekciju īstenošana, pamatojoties uz Septītajā pētniecības pamatprogrammā atlīdzināto izdevumu ex post revīziju. | | X | | | | |
| 2017 | Līdz 2018. gada beigām Komisijai jāņem vērā turpmākie ieteikumi.

  1. ieteikums

  attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vēl vairāk jāprecizē noteikumi par personāla izmaksām, jāpārskata personāla izmaksu metodika un jāaizpilda jautājumu saraksts attiecībā uz dažām valstīm; | | X | | | | |
| 2. ieteikums

  attiecībā uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu jāpaaugstina līdzekļu saņēmēju informētības līmenis par attiecināmības noteikumiem, īpaši skaidri norādot atšķirību starp izpildes līgumu un apakšuzņēmuma līgumu. | | X | | | | |
| 3. ieteikums

  Nekavējoties jānovērš Iekšējās revīzijas dienesta konstatētās nepilnības:






  — | EACEA īstenotajā Erasmus+ dotāciju pārvaldības procesā, |

Gads

Palātas ieteikums

ERP analīze par panākto virzību

Pilnībā īstenots

Īstenošana ir sākta

Nav īstenots

Neattiecas

Nepietiekami pierādījumi

lielākajā daļā aspektu

dažos aspektos

2015

1. ieteikums

Komisijai, valsts iestādēm un neatkarīgajiem revidentiem ir jāizmanto visa pieejamā attiecīgā informācija, lai novērstu vai atklātu un labotu kļūdas pirms izdevumu atlīdzināšanas.

X

2. ieteikums

Komisijai jāizdot pamatnostādnes saņēmējiem par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” konkrētajām atšķirībām no Septīto pētniecības pamatprogrammas un līdzīgām programmām.

X

3. ieteikums

Komisijai jāizdod kopējas pamatnostādnes īstenošanas struktūrām par izdevumiem pētniecības un inovācijas jomā, lai, piemērojot revīzijas ieteikumus par neattiecināmo izdevumu atgūšanu, nodrošinātu konsekventu pieeju saņēmējiem.

X

4. ieteikums

Komisijai cieši jāuzrauga ekstrapolēto korekciju īstenošana, pamatojoties uz Septītajā pētniecības pamatprogrammā atlīdzināto izdevumu ex post revīziju.

X

2017

Līdz 2018. gada beigām Komisijai jāņem vērā turpmākie ieteikumi.

1. ieteikums

attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” vēl vairāk jāprecizē noteikumi par personāla izmaksām, jāpārskata personāla izmaksu metodika un jāaizpilda jautājumu saraksts attiecībā uz dažām valstīm;

X

2. ieteikums

attiecībā uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu jāpaaugstina līdzekļu saņēmēju informētības līmenis par attiecināmības noteikumiem, īpaši skaidri norādot atšķirību starp izpildes līgumu un apakšuzņēmuma līgumu.

X

3. ieteikums

Nekavējoties jānovērš Iekšējās revīzijas dienesta konstatētās nepilnības:

—

EACEA īstenotajā Erasmus+ dotāciju pārvaldības procesā,

| — | pētniecības un inovācijas projektu uzraudzībā. |
| --- | --- |

—

pētniecības un inovācijas projektu uzraudzībā.

X

---

6. NODAĻA

Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

SATURS

| Ievads | 6.1.–6.12. |
| --- | --- |

| Kategorijas “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” īss apraksts | 6.2.–6.6. |
| --- | --- |

| Politikas mērķi un izdevumu instrumenti | 6.2. |
| --- | --- |

| Īstenošana, kontrole un ticamības nodrošināšanas sistēma | 6.3.–6.6. |
| --- | --- |

| Revīzijas tvērums un pieeja | 6.7.–6.12. |
| --- | --- |

| 1. daļa. Darījumu pareizība | 6.13.–6.70. |
| --- | --- |

| Mūsu veiktās darījumu pārbaudes un revīzijas darba atkārtošanas rezultāti | 6.14.–6.40. |
| --- | --- |

| Neattiecināmi izdevumi un projekti | 6.19.–6.24. |
| --- | --- |

| Iekšējā tirgus noteikumu pārkāpums | 6.25.–6.32. |
| --- | --- |

| Nav ievēroti noteikumi, kas reglamentē finanšu instrumentu izmantošanu | 6.33.–6.38. |
| --- | --- |

| Nepamatota ES līdzekļu ieturēšana, neizmaksājot tos saņēmējiem, rada novēlotus maksājumus | 6.39.–6.40. |
| --- | --- |

| Mūsu novērtējums par revīzijas iestāžu darbu | 6.41.–6.50. |
| --- | --- |

| Komisijas darbs pārliecības gūšanai un atlikušo kļūdu īpatsvara paziņošana gada darbības pārskatos | 6.51.–6.70. |
| --- | --- |

| Pārliecība par 2014.–2020. gada plānošanas periodu | 6.51.–6.64. |
| --- | --- |

| Slēgšanas kārtība | 6.65.–6.70. |
| --- | --- |

| Secinājums un ieteikumi | 6.71.–6.77. |
| --- | --- |

| Secinājums | 6.71.–6.75. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 6.76.–6.77. |
| --- | --- |

| 2. daļa. Projektu darbības rezultātu novērtējums | 6.78.–6.88. |
| --- | --- |

| 6.1. pielikums – | Darījumu pārbaudes rezultāti |
| --- | --- |

6.1. pielikums –

| 6.2. pielikums – | Informācija par ES darbību dalībvalstīs |
| --- | --- |

6.2. pielikums –

| 6.3. pielikums – | Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude |
| --- | --- |

6.3. pielikums –

Ievads

| 6.1. | Šajā nodaļā izklāstīti mūsu konstatējumi par daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.b apakškategoriju “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”. Mūsu revidētie maksājumi attiecas uz 2007.–2013. gada plānošanas perioda slēgšanu un 2014.–2020. gada plānošanas perioda īstenošanu. Apskats par šīs apakškategorijas galvenajām darbībām un izdevumiem 2018. gadā ir sniegts
  6.1. izcēlumā
  . Sīkāku skaidrojumu par mūsu 2018. gada revīzijas datu kopu sk. 6.7. punktā.






  6.1. izcēlums


  DFS 1.b apakškategorijas “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” sadalījums 2018. gadā


















  (1) | 47,4 miljardus EUR veido tie ikgadējie avansa un starpposma maksājumi par 2014.–2020. gada plānošanas periodu, kuri nebija iekļauti pārskatiem pakārtotajos apstiprinājumu kopumos, ko Komisija apstiprināja 2018. gadā. Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu) šos maksājumus uzskata par priekšfinansējumu un tādēļ tie nav iekļauti mūsu revīzijas datu kopā 2018. gada pārskatam. |
| --- | --- | --- |

6.1.

6.1. izcēlums

DFS 1.b apakškategorijas “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” sadalījums 2018. gadā

Image 36

Image 37

(1)

47,4 miljardus EUR veido tie ikgadējie avansa un starpposma maksājumi par 2014.–2020. gada plānošanas periodu, kuri nebija iekļauti pārskatiem pakārtotajos apstiprinājumu kopumos, ko Komisija apstiprināja 2018. gadā. Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu) šos maksājumus uzskata par priekšfinansējumu un tādēļ tie nav iekļauti mūsu revīzijas datu kopā 2018. gada pārskatam.

| Avots: | ES 2018. gada konsolidētie pārskati. |
| --- | --- |

Avots:

ES 2018. gada konsolidētie pārskati.

Kategorijas “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” īss apraksts

Politikas mērķi un izdevumu instrumenti

| 6.2. | Šīs apakškategorijas izdevumu mērķis ir samazināt atšķirības dažādu ES dalībvalstu un reģionu attīstības līmenī un pastiprināt visu reģionu konkurētspēju (1). Šos mērķus īsteno, izmantojot turpmāk uzskaitītos fondus/instrumentus:






  — | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), kura mērķis ir mazināt reģionu galvenās atšķirības, sniedzot finansiālu atbalstu infrastruktūras izveidei un veicot produktīvas investīcijas, kas sekmē jaunu darbavietu radīšanu, galvenokārt uzņēmumos, |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), kura mērķis ir mazināt reģionu galvenās atšķirības, sniedzot finansiālu atbalstu infrastruktūras izveidei un veicot produktīvas investīcijas, kas sekmē jaunu darbavietu radīšanu, galvenokārt uzņēmumos,

| — | Kohēzijas fonds (KF), no kura nolūkā veicināt ilgtspējīgu attīstību finansē vides un transporta projektus dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES vidējā līmeņa, |
| --- | --- |

—

Kohēzijas fonds (KF), no kura nolūkā veicināt ilgtspējīgu attīstību finansē vides un transporta projektus dalībvalstīs, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no ES vidējā līmeņa,

| — | Eiropas Sociālais fonds (ESF), kura mērķis ir veicināt augstu nodarbinātības līmeni un radīt vairāk un labākas darba vietas, tostarp pasākumi, kas īstenoti ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI) starpniecību, īpaši pievēršoties reģioniem, kuros ir augsts jauniešu bezdarba līmenis, |
| --- | --- |

—

Eiropas Sociālais fonds (ESF), kura mērķis ir veicināt augstu nodarbinātības līmeni un radīt vairāk un labākas darba vietas, tostarp pasākumi, kas īstenoti ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI) starpniecību, īpaši pievēršoties reģioniem, kuros ir augsts jauniešu bezdarba līmenis,

| — | citas mazākas shēmas, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību instruments, Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) un iemaksa Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā. |
| --- | --- |

—

citas mazākas shēmas, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību instruments, Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām (FEAD) un iemaksa Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā.

Īstenošana, kontrole un ticamības nodrošināšanas sistēma

| 6.3. | Dalībvalstis parasti iesniedz daudzgadu darbības programmas (DP) katra plānošanas perioda sākumā visam DFS darbības laikam. Pēc tam, kad Komisija DP ir apstiprinājusi, atbildību par tās īstenošanu dala Komisija (2) un dalībvalsts. Saņēmēji atlīdzības maksājumus saņem ar dalībvalstu iestāžu starpniecību, un no ES budžeta līdzfinansē izmaksas, kas ir radušās un samaksātas par attiecināmām darbībām saskaņā ar darbības programmu nosacījumiem. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | 2014.–2020. gadam ieviestās un pārskatītās kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēmas mērķis ir panākt, lai atlikušo kļūdu īpatsvars (3) izdevumos, kuri atlīdzināti darbības programmās, būtu zemāks par 2 % būtiskuma slieksni, kas noteikts regulējumā (4). Galvenie pārskatītās kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēmas elementi ir šādi:






  — | Gada pārskatos ir iekļauts darbs, ko revīzijas iestādes veica saistībā ar izdevumiem. Uz šā darba pamata ir sagatavots gada kontroles ziņojums, kuru iesniedz Komisijai kā daļu no dalībvalstu apstiprinājumu kopumiem (5). Tajā sniegts atlikušo kļūdu īpatsvars darba programmai (vai darba programmu grupai) un revīzijas atzinums par deklarēto izdevumu pareizību un pārvaldības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Gada pārskatos ir iekļauts darbs, ko revīzijas iestādes veica saistībā ar izdevumiem. Uz šā darba pamata ir sagatavots gada kontroles ziņojums, kuru iesniedz Komisijai kā daļu no dalībvalstu apstiprinājumu kopumiem (5). Tajā sniegts atlikušo kļūdu īpatsvars darba programmai (vai darba programmu grupai) un revīzijas atzinums par deklarēto izdevumu pareizību un pārvaldības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti.

| — | Ikgadējā pārskatu apstiprināšana. Šim nolūkam pirms pārskatu pieņemšanas un iepriekš ieturētās 10 % garantijas atbrīvošanas Komisija galvenokārt administratīvi pārbauda pilnīgumu un precizitāti (6). |
| --- | --- |

—

Ikgadējā pārskatu apstiprināšana. Šim nolūkam pirms pārskatu pieņemšanas un iepriekš ieturētās 10 % garantijas atbrīvošanas Komisija galvenokārt administratīvi pārbauda pilnīgumu un precizitāti (6).

| — | Pēc tam Komisija pārbauda katra apstiprinājumu kopuma dokumentus un pareizības revīzijas dalībvalstīs. Komisija veic šīs pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par revīzijas iestāžu paziņotajiem atlikušo kļūdu īpatsvariem un apstiprinātu tos; tā publicē rezultātus nākamā gada darbības pārskatos (GDP). |
| --- | --- |

—

Pēc tam Komisija pārbauda katra apstiprinājumu kopuma dokumentus un pareizības revīzijas dalībvalstīs. Komisija veic šīs pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par revīzijas iestāžu paziņotajiem atlikušo kļūdu īpatsvariem un apstiprinātu tos; tā publicē rezultātus nākamā gada darbības pārskatos (GDP).

| 6.5. | Šis process, kam jānotiek pirms 2007.–2013. gada plānošanas perioda darbības programmu slēgšanas, ir salīdzināms ar 6.4. punktā aprakstīto procesu, kas ietver apstiprinājumu kopumu novērtēšanu 2014.–2020. gada periodā. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēmu mēs sīkāk aprakstījām savā 2017. gada pārskatā (7). Sk. arī
  6.1. attēlu
  .






  6.1. attēls


  Kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēma 2014.–2020. gada plānošanas periodam
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

6.6.

6.1. attēls

Kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēma 2014.–2020. gada plānošanas periodam

Image 38

Avots:

ERP.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 6.7. | 2018. gadā Komisija pieņēma izdevumu pārskatus 248 no 419 apstiprinātajām darbības programmām (aptuveni 11,9 miljardi EUR). Šo pārskatu pamatā bija 202 apstiprinājumu kopumi, kurus visas 28 dalībvalstis bija iesniegušas par 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Turklāt Komisija arī slēdza vai daļēji slēdza (8) 217 darbības programmas (apm. 11,7 miljardi EUR) no 2007.–2013. gada plānošanas perioda. Mūsu revīzijas datu kopu (apm. 23,6 miljardi EUR) veidoja izdevumi, kas bija iekļauti šajos apstiprinājumu kopumos par 2016./2017. grāmatvedības gadu (2014.–2020. gada periodu), un izdevumi, ko bija apstiprinājušas sertifikācijas iestādes un kas bija pakārtoti revīzijas iestāžu noslēguma kontroles ziņojumiem par 2007.–2013. gada periodu. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Mūsu mērķis bija palīdzēt vispārējās ticamības deklarācijas sagatavošanā, kā aprakstīts
  1.1. pielikumā
  . Ņemot vērā kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēmas īpatnības šajā izdevumu jomā, mēs arī tiecāmies novērtēt, kādā mērā var paļauties uz revīzijas iestāžu un Komisijas darbu. Mēs to darījām, lai pēc iespējas palielinātu viņu darba izmantojumu nākotnē un šajā kontekstā noteiktu, kur nepieciešami turpmāki uzlabojumi. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Šīs nodaļas
  1. daļā
  , kuras centrā ir pareizība un
  1.1. pielikumā
  aprakstīto revīzijas pieeju un metožu piemērošana, 2018. gadā attiecībā uz kategoriju “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” mēs pārbaudījām:






  a) | revīzijas iestāžu iepriekš pārbaudītu 220 darījumu izlasi, kura veidota tā, lai statistiski pārstāvētu visu izdevumu diapazonu šajā DFS 1.b apakškategorijā; |
| --- | --- | --- |

6.9.

a)

revīzijas iestāžu iepriekš pārbaudītu 220 darījumu izlasi, kura veidota tā, lai statistiski pārstāvētu visu izdevumu diapazonu šajā DFS 1.b apakškategorijā;

| b) | revīzijas iestāžu veikto darbu, lai apstiprinātu informāciju, kas ietverta 24 apstiprinājumu/slēgšanas kopumos, arī izmantojot 220 darījumu izlasi; |
| --- | --- |

b)

revīzijas iestāžu veikto darbu, lai apstiprinātu informāciju, kas ietverta 24 apstiprinājumu/slēgšanas kopumos, arī izmantojot 220 darījumu izlasi;

| c) | Komisijas revīzijas darbu pēc pārskatu pieņemšanas, lai pārbaudītu 2014.–2020. gada apstiprinājumu kopuma pareizības aspektus; |
| --- | --- |

c)

Komisijas revīzijas darbu pēc pārskatu pieņemšanas, lai pārbaudītu 2014.–2020. gada apstiprinājumu kopuma pareizības aspektus;

| d) | Komisijas darbu, izskatot un apstiprinot 2018. gada apstiprinājumu/slēgšanas kopumos paziņotos kļūdu īpatsvarus. Mēs arī izvērtējām REGIO ĢD un EMPL ĢD gada darbības pārskatu informācijas būtiskumu un ticamību un tās iekļaušanu Komisijas budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR). |
| --- | --- |

d)

Komisijas darbu, izskatot un apstiprinot 2018. gada apstiprinājumu/slēgšanas kopumos paziņotos kļūdu īpatsvarus. Mēs arī izvērtējām REGIO ĢD un EMPL ĢD gada darbības pārskatu informācijas būtiskumu un ticamību un tās iekļaušanu Komisijas budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR).

| 6.10. | Mēs veidojām izlasi divos posmos. Pirmkārt, mēs atlasījām 24 apstiprinājumu/slēgšanas kopumus (15 no 2014.–2020. gada plānošanas perioda un deviņus no 2007.–2013. gada plānošanas perioda), kas aptver 53 no 465 darbības programmām, par kurām Komisija bija veikusi norēķinu no ES budžeta 2018. gadā. Pēc tam no šīm darbības programmām mēs atlasījām darījumus, kurus revīzijas iestādes bija iepriekš pārbaudījušas. Revidētās izlases sadalījums pa dalībvalstīm parādīts
  6.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Mūsu revīzijas darbs šogad bija tāds pats, kā detalizēti aprakstīts mūsu 2017. gada pārskatā (9). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Šīs nodaļas
  2. daļā
  mēs novērtējām dalībvalstu sistēmas darbības rezultātu mērīšanai un paziņošanai. Mēs arī pārbaudījām revīzijas iestāžu un Komisijas darbu saistībā ar darbības rezultātu datu pietiekamības un ticamības nodrošināšanu. Ja atkārtojām fiziski pabeigtu darbību revīzijas, mēs vērtējām arī iestāžu ziņojumus par to, kādā mērā sasniegti mērķi, kas izvirzīti attiecībā uz tiešo rezultātu un koprezultātu rādītājiem. |
| --- | --- |

6.12.

1. daļa. Darījumu pareizība

| 6.13. | Šajā daļā ietilpst trīs apakšiedaļas. Pirmā attiecas uz mūsu pārbaudi, kuru veicām šā gada 220 darījumu izlasei, lai sniegtu ieskatu par galvenajiem kļūdu avotiem un materiālu vispārējai ticamības deklarācijai. Otrā apakšiedaļa attiecas uz mūsu novērtējumu par revīzijas iestāžu darbu, bet trešā ir saistīta ar Komisijas darbu. Visu apakšiedaļu rezultāti veido pamatu mūsu secinājumiem par divu atbildīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos un Komisijas budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā iekļautās informācijas pareizību. |
| --- | --- |

6.13.

Mūsu veiktās darījumu pārbaudes un revīzijas darba atkārtošanas rezultāti

| 6.14. | Apskats par darījumu pārbaužu rezultātiem ir sniegts
  6.1. pielikumā
  . 220 pārbaudītajos darījumos mēs konstatējām un izteicām skaitļos 36 kļūdas, ko revīzijas iestādes nebija atklājušas. Ņemot vērā 60 kļūdas, ko revīzijas iestādes bija atklājušas iepriekš, un programmu iestāžu piemērotās korekcijas (par kopējo summu 314 miljoni EUR abiem plānošanas periodiem kopā), mēs lēšam, ka kļūdu līmenis ir 5,0 % (10). 2014.–2020. gada darījumos konstatēto kļūdu skaits un ietekme bija lielāka nekā darījumos, kas saistīti ar 2007.–2013. gada perioda slēgšanu. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Revīzijas iestādes bija ziņojušas par 60 skaitļos izsakāmām kļūdām mūsu izlasē iekļautajos 220 darījumu apstiprinājumu/slēgšanas kopumos, un šīs kļūdas galvenokārt attiecās uz neattiecināmām izmaksām (37) un publisko iepirkumu (18) (11), kam sekoja būtisku apliecinošo dokumentu trūkums (3). |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Dalībvalstis piemēroja finanšu korekcijas, pēc vajadzības tās ekstrapolējot, lai samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvarus zem 2 % būtiskuma sliekšņa. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | Mūsu konstatēto kļūdu sadalījums atbilstoši kategorijām apkopots
  6.2. izcēlumā
  . Tajā parādīti arī visu konstatēto kļūdu avoti, tostarp kļūdām, kuras attiecībā uz mūsu pārbaudītajiem darījumiem paziņoja revīzijas iestādes. Neattiecināmas izmaksas veido vislielāko mūsu aplēstā kļūdu līmeņa daļu, nākamā grupa ir valsts atbalsta un publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana. Plašāka informācija par šīm kļūdām sniegta 6.19.–6.40. punktā.






  6.2. izcēlums


  Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija. Kļūdu sadalījums
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

6.17.

6.2. izcēlums

Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija. Kļūdu sadalījums

Image 39

Avots:

ERP.

| 6.18. | Mūsu atklāto kļūdu skaits un ietekme liecina, ka joprojām pastāv nepilnības saistībā ar vadošo iestāžu deklarēto izdevumu pareizību. Šis konstatējums apstiprina Komisijas 2018. gadā veikto atbilstības revīziju rezultātus, kuros secināts, ka piecos no 26 gadījumiem bija nozīmīgi trūkumi saistībā ar 4. pamatprasību par pienācīgām pārvaldības pārbaudēm. |
| --- | --- |

6.18.

Neattiecināmi izdevumi un projekti

| 6.19. | Kad dalībvalstu iestādes deklarē izdevumus Komisijai, tās apliecina, ka izdevumi ir radušies saskaņā ar virkni specifisku noteikumu, kas izklāstīti ES vai valsts tiesību aktos, un ka atbalsts ir piešķirts saņēmējiem vai darbībām, kas atbilst darbības programmas attiecināmības prasībām. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Neattiecināmi izdevumi un projekti ir galvenie kļūdu avoti gan ERAF/KF, gan ESF izdevumos. Mēs secinājām, ka 7 % mūsu pārbaudīto darījumu bija veikti saistībā ar projektiem, kas neatbilda ES vai dalībvalsts noteiktajām attiecināmības prasībām. Šādas kļūdas veido 44 % no visām skaitļos izsakāmajām kļūdām jeb apmēram 1,9 procentpunktus no aplēstā kļūdu līmeņa. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Galvenie neattiecināmu izdevumu iemesli bija projekta darbības vai dalībnieki, kas neatbilda attiecināmības noteikumiem. Tādi bija iemesli pusē no darbībām, kurās konstatējām neattiecināmus izdevumus, un tie veidoja 21 % no aplēstā kļūdu līmeņa. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Saskaņā ar ES noteikumiem PVN izdevumi ir attiecināmi līdzfinansējuma saņemšanai tikai tad, ja tie nav atgūstami saskaņā ar valsts tiesību aktiem PVN jomā. Līdzīgi kā pagājušā gadā mēs konstatējām 11 projektus četrās darbības programmās, kurās dalībvalstu iestādes bija deklarējušas atgūstamo PVN kā attiecināmus izdevumus. Astoņas no šīm kļūdām bija pieļautas Polijā, kā ziņots mūsu iepriekšējā gada pārskatā. Visos šajos gadījumos revīzijas iestādes bija nepareizi interpretējušas attiecināmības noteikumus un nebija ziņojušas par pārkāpumu. Šīs astoņas kļūdas mēs neizteicām skaitļos, jo Komisija bija piemērojusi finanšu korekcijas. Ātrajā stāvokļa apskatā par PVN (12) mēs sniedzām plašāku informāciju par šo jautājumu un paskaidrojām, ka PVN atlīdzināšana ir plaši izplatīts kļūdu avots, jo noteikumus bieži vien piemēro nekonsekventi. |
| --- | --- |

6.22.

Vienkāršošanas pasākumi varētu novērst pārkāpumus

| 6.23. | Nozīmīgi sarežģījumi saņēmējiem rodas, kad valsts attiecināmības prasības pārsniedz to, kas noteikts ar ES tiesību aktiem (13). No trim mūsu atklātajām kļūdām varēja izvairīties, ja dalībvalstu iestādes nebūtu izvirzījušas tik sarežģītus valsts attiecināmības nosacījumus (sk. piemēru
  6.3. izcēlumā
  ).






  6.3. izcēlums


  Sarežģītu valsts attiecināmības nosacījumu piemērs






  Starp Polijas darbības programmas attiecināmības noteikumiem bija nosacījums, kas aizliedz izmantot ES dotāciju, ja cita struktūrvienība tajās pašās telpās veic tādu pašu uzņēmējdarbību. Šī prasība, kas pārsniedz ES tiesību aktos noteikto, tika atkārtota dotācijas nolīgumā.
  Tā kā viens no saņēmējiem – advokāts – strādā tajās pašās telpās, kur cits advokātu birojs, tad projektam nebija tiesību saņemt līdzfinansējumu.
  Sarežģītus valsts attiecināmības nosacījumus mēs konstatējām arī Vācijā. |
| --- | --- |

6.23.

6.3. izcēlums

Sarežģītu valsts attiecināmības nosacījumu piemērs

Starp Polijas darbības programmas attiecināmības noteikumiem bija nosacījums, kas aizliedz izmantot ES dotāciju, ja cita struktūrvienība tajās pašās telpās veic tādu pašu uzņēmējdarbību. Šī prasība, kas pārsniedz ES tiesību aktos noteikto, tika atkārtota dotācijas nolīgumā.

Tā kā viens no saņēmējiem – advokāts – strādā tajās pašās telpās, kur cits advokātu birojs, tad projektam nebija tiesību saņemt līdzfinansējumu.

Sarežģītus valsts attiecināmības nosacījumus mēs konstatējām arī Vācijā.

| 6.24. | No otras puses, viens no vienkāršošanas pasākumiem, kas var samazināt saņēmēju administratīvo slogu, ir vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošana. Revidējot darījumus, kuros izmantotas vienkāršoto izmaksu iespējas, mēs esam secinājuši, ka tajos ir mazāka kļūdu iespējamība, taču atzīmējam, ka vienkāršoto izmaksu iespējas joprojām izmanto ierobežoti arī tad, kad tas būtu lietderīgi. |
| --- | --- |

6.24.

Iekšējā tirgus noteikumu pārkāpums

| 6.25. | Šogad mēs konstatējām 16 iekšējā tirgus noteikumu pārkāpumus, un astoņus no tiem izteicām skaitļos. Galvenie pārkāpumi 2018. gadā bija saistīti ar publisko iepirkumu vai valsts atbalstu. |
| --- | --- |

6.25.

Neraugoties uz daudzām korekcijām, publiskais iepirkums joprojām ir nozīmīgs kļūdu avots

| 6.26. | Publiskā iepirkuma procedūras ir galvenais instruments publisko līdzekļu ekonomiskai un efektīvai izlietošanai un iekšējā tirgus izveidei. Šogad mēs pārbaudījām 129 procedūras, kas attiecās uz būvdarbiem, pakalpojumiem un piegādēm. Lielākā daļa no šīm procedūrām bija saistītas ar projektiem, ko līdzfinansē no ERAF/KF darbības programmām, kurās ir lielāka kļūdu iespējamība. |
| --- | --- |

6.26.

| 6.27. | Darba gaitā revīzijas iestādes bija atklājušas 18 gadījumus, kad darījumos, kurus pārbaudījām, nebija ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi, piemēram, nebija iepirkuma, atlases kritēriji nebija pareizi piemēroti un bija trūkumi konkursa specifikācijās. Iestādes regulāri piemēroja fiksētas likmes korekcijas apmērā no 5 % līdz 100 %, kā paredzēts Komisijas pamatnostādnēs (14). |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Mēs konstatējām gadījumus, kad nebija ievēroti ES un/vai valstu publiskā iepirkuma noteikumi attiecībā uz deviņām iepirkuma procedūrām, ko revīzijas iestādes nebija atklājušas (sk.
  6.4. izcēlumu
  ). Lielākā daļa no mūsu atklātajām kļūdām attiecās uz līgumiem, kuru vērtība pārsniedza ES robežvērtības (15). Divi bija nopietni pārkāpumi, kas neattaisnojami ierobežoja konkurenci, un mēs par tiem ziņojām kā par skaitļos izsakāmām kļūdām. Tie veidoja 6 % no visām mūsu konstatētajām un skaitļos izsakāmajām kļūdām jeb apmēram 0,7 procentpunktus no aplēstā kļūdu līmeņa. Pārējās kļūdas attiecībā uz iepirkuma konkursu bija publicēšanas un pārredzamības prasību neievērošana.






  6.4. izcēlums


  Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu piemērs






  2007.–2013. gada plānošanas periodā saņēmējs, kas bija kāda Itālijas valsts iestāde, piešķīra trīs gadu līgumu kādam privātam uzņēmumam. Starp nolīgtajiem pakalpojumiem bija uzraudzība, pārvaldība, ziņošana un korekciju piemērošana. Saskaņā ar līguma paziņojuma noteikumiem saņēmējs pēc tam pagarināja līgumu atkal uz trim gadiem. Otrā termiņa beigās saņēmējs piedāvāja līgumslēdzējam līgumu par papildu pakalpojumiem un parakstīja jaunu līgumu vēl uz 15 mēnešiem. Šie papildu pakalpojumi bija paredzami, un citi uzņēmumi tirgū arī bija spējīgi tos sniegt. Tā kā papildu pakalpojumu līgums tika piešķirts bez iepirkuma procedūras, šīs izmaksas nav attiecināmas ES līdzfinansējuma saņemšanai.
  Revīzijas iestāde kļūdījās, nesaskatot pārkāpumu šā saņēmēja pieejā.
  Mēs konstatējām vēl vienu nepareiza publiskā iepirkuma gadījumu Ungārijā. |
| --- | --- |

6.28.

6.4. izcēlums

Publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumu piemērs

2007.–2013. gada plānošanas periodā saņēmējs, kas bija kāda Itālijas valsts iestāde, piešķīra trīs gadu līgumu kādam privātam uzņēmumam. Starp nolīgtajiem pakalpojumiem bija uzraudzība, pārvaldība, ziņošana un korekciju piemērošana. Saskaņā ar līguma paziņojuma noteikumiem saņēmējs pēc tam pagarināja līgumu atkal uz trim gadiem. Otrā termiņa beigās saņēmējs piedāvāja līgumslēdzējam līgumu par papildu pakalpojumiem un parakstīja jaunu līgumu vēl uz 15 mēnešiem. Šie papildu pakalpojumi bija paredzami, un citi uzņēmumi tirgū arī bija spējīgi tos sniegt. Tā kā papildu pakalpojumu līgums tika piešķirts bez iepirkuma procedūras, šīs izmaksas nav attiecināmas ES līdzfinansējuma saņemšanai.

Revīzijas iestāde kļūdījās, nesaskatot pārkāpumu šā saņēmēja pieejā.

Mēs konstatējām vēl vienu nepareiza publiskā iepirkuma gadījumu Ungārijā.

Četri projekti nebija attiecināmi, jo bija pārkāpti valsts atbalsta noteikumi

| 6.29. | Valsts atbalsts, ja vien tas nav zem de minimis robežvērtības, principā nav savienojams ar iekšējo tirgu, jo tas var kropļot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tomēr šim noteikumam ir izņēmumi, īpaši, ja uz projektu attiecas Vispārējā grupu atbrīvojuma regula (VGAR) (16). Dalībvalstīm ir jāpaziņo par citiem valsts atbalsta gadījumiem, lai Komisija var formulēt viedokli par to saderību. |
| --- | --- |

6.29.

| 6.30. | Šogad mēs konstatējām, ka septiņos ERAF projektos Spānijā, Francijā un Portugālē ir pārkāpti ES valsts atbalsta noteikumi. Uzskatām, ka pieciem no šiem projektiem (visi Portugālē) vajadzēja saņemt mazāku publisko finansējumu (vai vispār to nesaņemt) no ES un/vai dalībvalsts. Šīs kļūdas veido aptuveni 1,6 procentpunktus aplēstajā kļūdu līmenī. |
| --- | --- |

6.30.

| 6.31. | Trīs no šiem pieciem konstatējumiem par valsts atbalstu, kurus esam izteikuši skaitļos, attiecas uz stimulējošas ietekmes trūkumu un izgaismo sistēmiskas nepilnības. ES noteikumi balstās uz priekšnoteikumu, ka valsts atbalsts ir pieļaujams tikai tad, ja ar to subsidē darbības, kuras citādi nevarētu notikt. Šī stimulējošā ietekme tiek automātiski pieņemta attiecībā uz shēmām, uz kurām attiecas VGAR, ja būvdarbus sāk pēc datuma, kad ir iesniegts pieteikums finansējuma saņemšanai (17). |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Komisija jau iepriekš bija apzinājusi vairākas darbības, kuras skar šī kļūda. Attiecīgās darbības programmas vadošā iestāde izslēdza šīs darbības no pārskatiem (18), kuros Komisija konstatēja šāda veida kļūdu. Gan Komisija, gan vadošās iestādes zināja par šo sistēmisko problēmu. Kaut arī dalībvalsts grozīja savus tiesību aktus, lai nodrošinātu atbilstību ES noteikumiem un izvairītos no turpmākiem pārkāpumiem, neviena puse neveica pienācīgus koriģējošus pasākumus ne tāpēc, lai izslēgtu šādas kļūdas no 2016./2017. gada pārskatiem, ne lai kompensētu potenciālo ietekmi ar atbilstošām finanšu korekcijām. Pēc noteikumu grozījumiem Komisija pieņēma pārskatus. |
| --- | --- |

6.32.

Nav ievēroti noteikumi, kas reglamentē finanšu instrumentu izmantošanu

Nepareizas izmaksas no finanšu instrumentiem aplēsto kļūdu līmeni ietekmēja mazāk nekā 2017. gadā

| 6.33. | Līdz pat 2016./2017. grāmatvedības gada beigām avansos finanšu instrumentiem tika izmaksāti 2,9 miljardi EUR, no kuriem 2,3 miljardi EUR bija deklarēti laikā no 2016. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 30. jūnijam (17 % no kopsummas, kas izmaksāta ES līdzfinansējumā). 2016./2017. grāmatvedības gadā 1,3 miljardi EUR (43 %) tika izmaksāti galasaņēmējiem. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Mūsu revīzija apvēra izmaksas pieciem finanšu instrumentiem (diviem no 2014.–2020. gada plānošanas perioda un trim no 2007.–2013. gada plānošanas perioda). Mēs pārbaudījām 30 garantijas un 100 aizdevumus šiem pieciem finanšu instrumentiem finanšu starpnieka līmenī. Šogad saistībā ar trim no pārbaudītajiem instrumentiem mēs konstatējām 14 gadījumus, kad izmaksas galasaņēmējiem bija veiktas nepareizi. Tie bija gadījumi, kad vai nu aizdevumi, vai galasaņēmēji nebija attiecināmi, un kad tika anulētas izmaksas, ko dalībvalstis bija nepareizi reģistrējušas kā samaksātas. Tā kā finanšu instrumentu procentuālā daļa revīzijas kopā 2018. gadā bija daudz mazāka nekā 2017. gadā, šīs kļūdas mazākā mērā ietekmēja 2018. gadam aplēsto kļūdu līmeni (19). |
| --- | --- |

6.34.

| 6.35. | Informācija par finanšu instrumentu darbības rezultātiem un līdzekļu faktisko izlietojumu (t. i., attiecināmie izdevumi slēgšanas laikā) balstās uz dalībvalstu paziņotajiem datiem. Kaut arī pēdējos gados Komisija ir ieguldījusi lielas pūles, lai uzlabotu datu kvalitāti, mēs joprojām atrodam neprecizitātes īstenošanas ziņojumos. 2018. gadā tas attiecās uz diviem no pieciem finanšu instrumentiem, kurus pārbaudījām (par katru periodu vienu). Vienā gadījumā fonda pārvaldnieks ziņoja par diviem anulētiem aizdevumiem kā par izmaksājumiem, un tāpēc radās neattiecināmi izdevumi. |
| --- | --- |

6.35.

Nepilnības EIB grupas pārvaldīto finanšu instrumentu revīzijas kārtībā tika risinātas, bet vēl nav pilnībā novērstas

| 6.36. | 2017. gadā mēs norādījām uz vajadzību būtiski uzlabot revīzijas kārtību finanšu instrumentiem, kurus pārvalda EIB grupa, un uzsvērām, ka revīzijas iestādēm nav likumīgu tiesību veikt pārbaudes uz vietas, lai pārliecinātos par pareizību finanšu starpnieka līmenī. Komisija pieņēma šo mūsu ieteikumu un apsvēra, ka tas būtu īstenojams līdz ar Omnibus regulas stāšanos spēkā. |
| --- | --- |

6.36.

| 6.37. | Ņemot vērā jautājuma nopietnību un tā horizontālo ietekmi uz visiem EIB grupas pārvaldītajiem finanšu instrumentiem, mēs pārbaudījām, kā ir izpildīti mūsu iepriekšējā gada ieteikumi. |
| --- | --- |

6.37.

| 6.38. | Omnibus regula ieviesa jaunu prasību (20) revīzijas iestādēm veikt sistēmu revīzijas un darbību revīzijas attiecībā uz finanšu instrumentiem finanšu starpnieku līmenī, tostarp finanšu instrumentiem, kurus pārvalda EIB grupa. Galīgajā apstiprinātajā tekstā nav iekļautas MVU iniciatīvas programmas, kas sāktas līdz 2018. gada 2. augustam. Tā kā visas sešas līdz šim apstiprinātās MVU iniciatīvas programmas tika sāktas līdz minētajam datumam, attiecībā uz tām visām vēl nav ieviesta pienācīga revīzijas kārtība. |
| --- | --- |

6.38.

Nepamatota ES līdzekļu ieturēšana, neizmaksājot tos saņēmējiem, rada novēlotus maksājumus

| 6.39. | ES noteikumi parasti prasa, lai dalībvalstu iestādes izmaksātu saņēmējiem pilnu publisko iemaksu (ieskaitot ES atbalstu) ne vēlāk kā 90 dienas pēc tam, kad saņēmējs ir iesniedzis maksājuma pieprasījumu, ja vien nav īpašu apstākļu maksājuma pārtraukšanai (21). Divu dalībvalstu vadošās iestādes neievēroja šo noteikumu sešos no 220 mūsu pārbaudītajiem gadījumiem. |
| --- | --- |

6.39.

| 6.40. | Četros gadījumos Vācijā vienam saņēmējam izmaksāja pilnu summu tikai pēc tam, kad 2016./2017. gada pārskati bija nosūtīti Komisijai (astoņus mēnešus pēc grāmatvedības gada beigām). Divos gadījumos summas nebija izmaksātas pat mūsu revīzijas laikā. Francijā un Vācijā šī prakse zināmā mērā ir izplānota, lai kompensētu ietekmi, ko rada Komisijas ieturētie 10 %, kurus tā neizmaksā līdz pārskatu pieņemšanai; šī pati procentuālā daļa nepamatoti tiek ieturēta no izdevumu atlīdzinājuma saņēmējiem. |
| --- | --- |

6.40.

Mūsu novērtējums par revīzijas iestāžu darbu

| 6.41. | Revīzijas iestāžu darbs ir ļoti svarīga daļa kohēzijas izdevumu ticamības nodrošināšanas un kontroles sistēmā. Mūsu veiktā šo iestāžu darba caurskatīšana ir daļa no procesa, kura nolūks ir vairāk izmantot Komisijas pārliecības gūšanas modeli nākotnē. Šogad mēs vērtējām darbu, ko paveikušas 15 no 126 revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | Visos mūsu pārbaudītajos apstiprinājumu un slēgšanas kopumos revīzijas iestādes bija ziņojušas par atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas ir mazāks par 2 %. Kļūdas, ko revīzijas iestādes nebija atklājušas vai izlabojušas, ietekmē šo īpatsvaru. Komisijas pašas darbs ļāva tai ziņot, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir virs 2 % četros mūsu izlasē iekļautajos apstiprinājumu kopumos. Citas kļūdas, kuras atklājām revīzijas iestāžu pārbaudīto darījumu izlasē 24 apstiprinājumu/slēgšanas kopumos, mums deva pietiekamus pierādījumus, lai secinātu, ka atlikušo kļūdu īpatsvars vēl četros no 15 apstiprinājumu kopumiem, kas attiecas uz 2014.–2020. gada periodu, un vienā no deviņiem slēgšanas kopumiem, kas attiecas uz 2007.–2013. gada periodu, bija lielāks par 2 %. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | 2018. gadā pirmo reizi revīzijas iestādes ziņoja par kļūdām, izmantojot kopīgu tipoloģiju, par kuru bija vienojušās Komisija un dalībvalstis (22).
  6.5. izcēlumā
  parādīts, kā kļūdu veidi, par kuriem visbiežāk ziņo revīzijas iestādes, ir salīdzināmi ar vēl citām kļūdām, ko visbiežāk atklāj Komisija un atklājam mēs. Rezultāti liecina, ka pārkāpumu veidi, ar ko visbiežāk saskaras visas revīzijas struktūras, ir neattiecināmi izdevumi un publiskais iepirkums. Tie liecina arī, ka, neraugoties uz daudziem pārkāpumiem, kurus atklāja revīzijas iestādes, mūsu pārbaudītajos projektos bija palikušas kļūdas, ko iekšējās kontroles struktūras agrīnākā posmā nebija atklājušas un izlabojušas (6.32. punktā aprakstīts šāds piemērs).






  6.5. izcēlums


  Biežāk sastopamie kļūdu veidi, kurus atklāja revīzijas iestādes
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

6.43.

6.5. izcēlums

Biežāk sastopamie kļūdu veidi, kurus atklāja revīzijas iestādes

Image 40

Avots:

ERP.

Nepilnības dažu revīzijas iestāžu izlases veidošanā ietekmēja reprezentativitāti

| 6.44. | Tā kā katrā darbības programmā līdzfinansē lielu skaitu darbību, revīzijas iestādēm ir jāizmanto atlase, lai formulētu atzinumu par izdevumu attiecināmību. Lai nodrošinātu ticamus rezultātus, izmanto revidētās datu kopas reprezentatīvu izlasi, parasti pamatojoties uz derīgu statistikas atlases metodi (23). Mēs pārbaudījām atlases metodi 24 pārbaudītajos apstiprinājumu/slēgšanas kopumos. |
| --- | --- |

6.44.

| 6.45. | Mēs konstatējām nepilnības, piemēram, izlases lielums nebija pietiekams, konkrētas darbības bija pārmērīgi pārstāvētas un atlases parametri bija izmantoti nepareizi sešos no mūsu pārbaudītajiem 24 kopumiem (četri no tiem attiecās uz 2014.–2020. gadu). Divas no šīm nepilnībām zināmā mērā ietekmēja izlašu reprezentativitāti un līdz ar to arī paziņoto atlikušo kļūdu īpatsvaru precizitāti. Piemērs ir aprakstīts
  6.6. izcēlumā
  .






  6.6. izcēlums


  Nepilnības izlases veidošanā







  EMPL ĢD konstatēja nepilnības atlases metodē, kas izmantota kādai Vācijas darbības programmai: tas secināja, ka viens pasākums šajā izlasē bija pārāk plaši pārstāvēts attiecībā pret tā nozīmi un visu datu kopu. Mēs tam piekrītam un uzskatām, ka izvēlētā pieeja negatīvi ietekmēja deklarēto izdevumu izlases reprezentativitāti. |
| --- | --- |

6.45.

6.6. izcēlums

Nepilnības izlases veidošanā

EMPL ĢD konstatēja nepilnības atlases metodē, kas izmantota kādai Vācijas darbības programmai: tas secināja, ka viens pasākums šajā izlasē bija pārāk plaši pārstāvēts attiecībā pret tā nozīmi un visu datu kopu. Mēs tam piekrītam un uzskatām, ka izvēlētā pieeja negatīvi ietekmēja deklarēto izdevumu izlases reprezentativitāti.

Kaut arī revīzijas iestādes labāk dokumentē savu darbu, nepilnības joprojām ir saglabājušās

| 6.46. | Starptautiskie revīzijas standarti paredz, ka revidentiem pārbaudes ir jādokumentē, tostarp ir jānorāda skaidras atsauces uz visiem dokumentiem, kas attiecībā uz revidētajiem izdevumiem ir vissvarīgākie. Tas ļauj revidentiem uzņemties atbildību par savu darbu un palīdz iekšējiem vai ārējiem vērtētājiem izdarīt secinājumus par to, cik plašas un pietiekamas ir pārbaudes. Nepietiekamas vai neatbilstoši jautājumi vai atbildes kontrolsarakstos palielina risku, ka neattiecināmi izdevumi netiek atklāti. Risks vēl vairāk pieaug, ja revīzijas iestādei ir ierobežota piekļuve pakārtotajiem dokumentiem, kā mēs secinājām gadījumā, kad bija jāpiemēro kādas starptautiskas organizācijas sarežģītie iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

6.46.

| 6.47. | Mēs varējām izdarīt secinājumus par 156 no 220 izlasē iekļautajiem darījumiem (71 %), pamatojoties uz mūsu veikto revīzijas iestāžu darba pārbaudi. Mēs konstatējām trūkumus 64 darījumos (29 %) saistībā ar šā darba tvērumu, kvalitāti un/vai dokumentēšanu, un tādēļ mums bija jāatkārto attiecīgās revīzijas procedūras. Šie trūkumi attiecās uz 14 no 24 mūsu pārbaudītajiem apstiprinājumu/slēgšanas kopumiem. Saistībā ar 48 darījumiem (22 % no kopskaita) tas nozīmēja, ka mums bija jāapmeklē saņēmējs. Atkārtojot revīzijas procedūras, mēs konstatējām skaitļos izsakāmas kļūdas, kuras revīzijas iestāde iepriekš nebija atklājusi 24 no 64 darījumiem (13 apstiprinājumu/slēgšanas kopumos). |
| --- | --- |

6.47.

| 6.48. | Rezultāti liecina par uzlabojumu salīdzinājumā ar pagājušo gadu, kad mums vajadzēja atkārtoti veikt vairāk nekā pusi no visām revīzijas procedūrām, un vienu trešdaļu no tām – pie saņēmējiem. Mēs arī konstatējām labu praksi saistībā ar to, kā revīzijas iestādes dokumentēja savu darbu (sk.
  6.7. izcēlumu
  ).






  6.7. izcēlums


  Laba prakse revīzijas iestāžu darbā






  Lietuvas revīzijas iestādes kontrolsaraksti attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu plaši paskaidro revīzijas tvērumu. Lai aprakstītu, kas ir darīts, un sniegtu sīkākas ziņas par revidētajiem posteņiem, revidentiem ir jāaizpilda šie kontrolsaraksti. Kontrolsaraksts, kuru caurskatījām, ļāva mums kā ārējiem revidentiem nonākt pie saviem secinājumiem, pamatojoties gandrīz tikai uz šiem dokumentiem. |
| --- | --- |

6.48.

6.7. izcēlums

Laba prakse revīzijas iestāžu darbā

Lietuvas revīzijas iestādes kontrolsaraksti attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu plaši paskaidro revīzijas tvērumu. Lai aprakstītu, kas ir darīts, un sniegtu sīkākas ziņas par revidētajiem posteņiem, revidentiem ir jāaizpilda šie kontrolsaraksti. Kontrolsaraksts, kuru caurskatījām, ļāva mums kā ārējiem revidentiem nonākt pie saviem secinājumiem, pamatojoties gandrīz tikai uz šiem dokumentiem.

Četru revīzijas iestāžu veiktai nepareizai kļūdu apstrādei bija ietekme uz to paziņotajiem kļūdu īpatsvariem

| 6.49. | Atlikušo kļūdu īpatsvaru aprēķins un ticamība cita starpā ir atkarīgi no tā, kāda ir rīcība kļūdu gadījumā. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Mēs konstatējām septiņus darījumus, kad revīzijas iestāde gan bija atklājusi pārkāpumu, taču nepareizi izmantoja šo informāciju, aprēķinot kļūdu īpatsvaru (sk. kategoriju “Citi”
  6.2. izcēlumā
  ). Starp piemēriem ir nepareizs kļūdu aprēķins vai pat vispār nepaziņots pārkāpums, tāpēc revīzijas iestāde bija par zemu novērtējusi kļūdu īpatsvaru attiecīgajos darījumos, un arī tas veido daļu mūsu aplēstajā kļūdu līmenī. |
| --- | --- |

6.50.

Komisijas darbs pārliecības gūšanai un atlikušo kļūdu īpatsvara paziņošana gada darbības pārskatos

Pārliecība par 2014.–2020. gada plānošanas periodu

| 6.51. | Gada darbības pārskati ir Komisijas galvenais ziņošanas instruments par to, vai tai ir pamatota pārliecība, ka dalībvalstu kontroles procedūras var nodrošināt izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.51.

Komisija ir ieguldījusi pūles, lai uzlabotu kārtību ziņošanai par pareizību

| 6.52. | Pagājušā gadā mēs norādījām uz to, ka gada darbības pārskatu ziņošanas prasības nebija pietiekami pielāgotas 2014.–2020. gada kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēmai (24). Savos 2018. gada darbības pārskatos Komisija atjaunināja galveno darbības rādītāju (GDR), kas attiecas uz pareizību, un aprēķināja atlikušo kļūdu īpatsvaru 2016./2017. grāmatvedības gadam. GDR attiecas uz izdevumiem, par kuriem Komisija varētu gūt vajadzīgo pārliecību no revīzijas iestādēm un sava, ar pareizību saistītā darba. Tas arī neitralizē finanšu instrumentiem izmaksāto avansu ietekmi. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Paziņotais GDR abos ģenerāldirektorātos bija zem 2 %. Tā kā revīziju rezultāti attiecībā uz vairākām darbības programmām joprojām tiek apspriesti (sk. 6.64. punktu), abi ģenerāldirektorāti arī paziņoja scenāriju “sliktākajam gadījumam”, ja atlikušo kļūdu īpatsvari pārsniegtu 2 % būtiskuma slieksni (25). |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Attiecīgie ģenerāldirektori sniedza ticamības deklarāciju par 2018. gadā notikušajiem izdevumiem. Šim nolūkam ģenerāldirektori aplēsa riskam pakļautās summas, izmantojot 2016./2017. grāmatvedības gadam apstiprināto kļūdu īpatsvaru vai īpatsvaru, kuru 2017./2018. grāmatvedības gadam bija paziņojušas revīzijas iestādes, – atkarībā no tā, kurš bija lielāks. Ja par 2016./2017. grāmatvedības gadu apstiprinājumu kopums nebija iesniegts, tika izmantots lielākais – 2 % būtiskuma sliekšņa īpatsvars vai arī par 2017./2018. gadu paziņotais atlikušo kļūdu īpatsvars. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | Kā prasīts Finanšu regulā, skaitļi par 2018. gadu ietver izdevumus, kuriem vēl nav veikts pilns kontroles cikls (26). Šis cikls būs beidzies, tikai sākot no 2020. gada. |
| --- | --- |

6.55.

| 6.56. | Komisija izmantoja abu ģenerāldirektorātu aplēses par riskam pakļautajām summām, lai 2018. gada pārvaldības un izpildes ziņojumā sniegtu informāciju par kategoriju “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”. Tādējādi tā paziņoja kopējo riskam pakļauto summu maksājumu laikā, kas aprēķināta attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem un ir 1,7 % (sk. arī 6.54. un 6.55. punktu) (27). Uzskatām, ka šis skaitlis atspoguļo pārāk zemu novērtētu pārkāpumu līmeni. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | Pārskats par atlikušo kļūdu īpatsvariem 2016./2017. grāmatvedības gadam un aplēstais risks attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem, kas attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu paziņoti 2018. gada darbības pārskatos, ir parādīts
  6.8. izcēlumā
  .






  6.8. izcēlums


  Apskats par informāciju, kas attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu sniegta gada darbības pārskatos
















  Avots: | ERP, pamatojoties uz REGIO ĢD un EMPL ĢD 2018. gada darbības pārskatiem. |
| --- | --- | --- |

6.57.

6.8. izcēlums

Apskats par informāciju, kas attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu sniegta gada darbības pārskatos

Image 41

Avots:

ERP, pamatojoties uz REGIO ĢD un EMPL ĢD 2018. gada darbības pārskatiem.

Atbilstības revīzijas palīdz Komisijai novērtēt izdevumu pareizību, taču atlikušo kļūdu īpatsvaru, kuru paziņo kā GDR, var uzskatīt tikai par minimumu

| 6.58. | Komisija veic atbilstības revīzijas, kurās tā pārbauda un novērtē revīzijas iestāžu darba ticamību. Šo revīziju mērķis ir iegūt pamatotu pārliecību, ka nopietnas nepilnības pārvaldības un kontroles sistēmās nav palikušas neatklātas, nepaziņotas un neizlabotas pēc tam, kad pārskati ir iesniegti Komisijai. |
| --- | --- |

6.58.

| 6.59. | Komisija atlasa darbības programmas savām atbilstības revīzijām, pamatojoties uz ikgadējo riska novērtējumu. Priekšroka tiek dota programmām ar augstu riska novērtējumu un līdz ar to lielāku būtisku kļūdu iespējamību. |
| --- | --- |

6.59.

| 6.60. | 2018. gadā attiecībā uz 202 apstiprinājumu kopumiem par 2016./2017. grāmatvedības gadu Komisija veica 26 atbilstības revīzijas. Šīs revīzijas aptvēra 193 darbības (tostarp četrus apmeklējumus pie saņēmējiem) un 25 apstiprinājumu kopumus 13 dalībvalstīs. Mēs pārbaudījām astoņas no Komisijas revīzijām astoņās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.61. | Ziņojumu projektos par 21 (81 %) no savām 26 atbilstības revīzijām Komisija secināja, ka kļūdu īpatsvars, kuru revīzijas iestāde paziņoja gada kontroles ziņojumā, bija novērtēts par zemu. 14 (54 %) no šīm revīzijām kļūdu īpatsvars pārsniedza 2 %. |
| --- | --- |

6.61.

| 6.62. | Komisijas uz risku balstītā pieeja, kuru izmanto, lai atlasītu darbības programmas, nav izstrādāta tā, lai aprēķinātu kopējo atlikušo kļūdu īpatsvaru, ko paziņo kā GDR. Komisija nevar attiecināt savu atbilstības revīziju rezultātus uz tām darbības programmām, kurām tā veic tikai dokumentu pārbaudes. Darbības programmas, kas nav atlasītas atbilstības revīzijai, rada objektīvu revīzijas risku saistībā ar neatklātām kļūdām. Tādējādi Komisijas kopējais atlikušo kļūdu īpatsvars, ko uzrāda kā GDR, jāuzskata par minimālo īpatsvaru. |
| --- | --- |

6.62.

| 6.63. | Kad Komisija atlasa darbības programmu atbilstības revīzijai, tās procedūras nosaka, ka darbību var atlasīt atkārtotai revīzijas veikšanai, izmantojot nejaušo atlasi, uz risku balstītu pieeju vai abu apvienojumu. Tomēr nevienā gadījumā Komisija neveic savu revīzijas rezultātu ekstrapolāciju. Līdz ar to darbības programmai atkārtoti aprēķinātais kļūdu īpatsvars, kas veido daļu no GDR, arī ir tikai minimums. |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Atbildē uz mūsu 2017. gada pārskatu (28) Komisija pauda apņemšanos pabeigt darbu pie izdevumu pareizības deviņos mēnešos. No astoņām atbilstības revīzijām, kuras pārbaudījām, tikai viena bija pabeigta līdz 2019. gada maijam. Kļūdas, ko Komisija atklāja, un tās uzrādītie atlikušo kļūdu īpatsvari vēl varētu mainīties pēc pretrunu procedūras ar dalībvalstīm par jautājumiem, kuri ietver papildu apstiprinājumpārbaužu rezultātus, kas prasīti no revīzijas iestādēm. 2018. gada darbības pārskatos ģenerāldirektorāti ziņo, ka papildu darbs kļūdu īpatsvaru ticamības novērtēšanai varētu notikt turpmākajos gados. Tas nozīmē, ka Komisijas secinājums par 2016./2017. grāmatvedības gadu vēl nav galīgs. |
| --- | --- |

6.64.

Slēgšanas kārtība

2007.–2013. gada periods

| 6.65. | Attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstīm līdz 2017. gada 31. martam (29) bija Komisijai jāiesniedz slēgšanas kopumi. Līdz 2018. gada beigām Komisija bija noskaidrojusi ES nenokārtotās saistības 358 no 440 darbības programmām. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | Komisija 2018. gadā slēdza vai daļēji slēdza tikai tās darbības programmas (vai to daļas), par kurām tai bija pārliecība, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir zem būtiskuma sliekšņa. Tomēr vienā no deviņiem slēgšanas kopumiem, ko pārbaudījām, mēs konstatējām arī citas kļūdas, kas būtiski ietekmēja atlikušo kļūdu īpatsvaru neapstrīdamajiem izdevumiem (mūsu pārrēķinātais īpatsvars pārsniedza 2 %). |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | Vienā no Ungārijas slēgšanas kopumiem Komisija konstatēja vairākas problēmas, kuras nevarēja atrisināt. Mēs secinājām, ka Komisija nebija konsekventa attiecībā uz potenciālo pārkāpumu ietekmes vērtējumu. Pastāv risks, ka noslēguma bilancē ir iekļautas nepareizas summas. |
| --- | --- |

6.67.

2014.–2020. gada periods

| 6.68. | 2014.–2020. gada plānošanas perioda kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēmas mērķis ir vienkāršot darbības programmu slēgšanu, pārskatu gada pārbaudei un pieņemšanai ieviešot procedūru, kas ietver pareizības aspektus. Kopīgo noteikumu regulā ir noteikti īpaši pienākumi programmu iestādēm dalībvalstīs un Komisijai attiecībā uz gada pārskatu sagatavošanas procesu un apstiprinājumu kopumos sniegtās finanšu informācijas pārbaudīšanu un apstiprināšanu, un tur ir iekļauts arī atlikušo kļūdu īpatsvaru ticamības novērtējums. Tajā pašā laikā regulas 148. pantā attiecībā uz mazām darbībām paredzēts īsāks dokumentu glabāšanas ilgums nekā bija prasīts 2007.–2013. gada plānošanas periodā. |
| --- | --- |

6.68.

| 6.69. | Attiecībā uz 2014.–2020. gada darbības programmu slēgšanu Kopīgo noteikumu regulā prasīts, lai visas dalībvalstis iesniegtu galīgo ziņojumu par katras darbības programmas īstenošanu, taču nav pietiekami precizēts ne šādu ziņojumu saturs, ne iesniegšanas datums. Turklāt lielākajā daļā noteikumu, kas attiecas uz 2014.–2020. gada programmu slēgšanu, galīgais novērtējums par atsevišķām darbībām deklarēto izmaksu attiecināmību ir atlikts uz vēlāku posmu, proti, parasti uz slēgšanu. Tā tas ir attiecībā uz finanšu instrumentu veiktiem ieguldījumiem, valsts atbalsta avansu dzēšanu, ieņēmumus nesošu projektu galīgo novērtējumu, rīcību saistībā ar nefunkcionējošiem projektiem u. c. |
| --- | --- |

6.69.

| 6.70. | Atšķirībā no gada pārskatu novērtējuma Kopīgo noteikumu regulā nav definēta katra dalībnieka loma šajā procesā vai darbā, kas jāveic, lai pārvērtētu vai vajadzības gadījumā koriģētu iespējami neattiecināmo izmaksu ietekmi uz atlikušo kļūdu īpatsvariem attiecīgajos gados. Šie aspekti jāpaskaidro savlaicīgi, lai dalībvalstis saprastu, ko Komisija no tām sagaida attiecībā uz 2014.–2020. gada programmu slēgšanu. Visas ar to saistītās neskaidrības arī var ietekmēt dalībvalstu spēju veikt vajadzīgās pārbaudes, lai nodrošinātu, ka galīgajos attiecināmajos izdevumos katras darbības programmas slēgšanas laikā atlikušo kļūdu īpatsvars ir mazāks par 2 %, ņemot vērā, ka laikposms, kurā glabātie dokumenti jādara pieejami, var beigties, ja daži no uzdevumiem tiek atstāti uz pašām programmas beigām (2025. gada beigas). |
| --- | --- |

6.70.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums

| 6.71. | Kopumā mūsu iegūtie un šajā nodaļā izklāstītie revīzijas pierādījumi liecina, ka kļūdu līmenis kategorijas “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” izdevumos bija būtisks (sk. 6.14.–6.40. punktu). Saskaņā ar mūsu veiktajām darījumu pārbaudēm šajā DFS apakškategorijā kopējais aplēstais kļūdu līmenis ir 5,0 % (sk.
  6.1. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | Nepilnības, kuras konstatējām vairāku izlasē iekļauto revīzijas iestāžu darbā (sk. 6.41.–6.50. punktu), pašlaik ierobežo paļāvību uz šo darbu. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Ņemot vērā šo situāciju un trūkumus, kurus konstatējām Komisijas pašas darbā (sk. 6.51.–6.70. punktu), atlikušo kļūdu īpatsvari, kas par 2016./2017. grāmatvedības gadu sniegti Komisijas gada darbības pārskatos (galvenie darbības rādītāji), ir novērtēti par zemu, un mēs pašlaik nevaram uz tiem paļauties. Tā kā mēs atklājām vēl citas kļūdas, pārrēķinātais īpatsvars pārsniedza 2 % būtiskuma slieksni astoņos no 15 apstiprinājumu kopumiem attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu un vienā no deviņiem slēgšanas kopumiem attiecībā uz 2007.–2013. gadu. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā Komisija izklāsta aplēsto risku kategorijas “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” maksājumiem. Tomēr šīs īpatsvars attiecas uz izdevumiem, kam vēl nav veikts pilns kontroles cikls (t. i. Komisija vēl nav saņēmusi apstiprinājumu no revīzijas iestādēm un sava revīzijas darba) un kas nav tādi kā izdevumi, kurus mēs pārbaudījām. Līdz ar to mēs uz šo īpatsvaru nevaram paļauties. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Jaunā kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēma ir izstrādāta tā, lai nodrošinātu, ka ikgadējie atlikušo kļūdu īpatsvari ir zem 2 %. Tomēr mūsu revīzijā atklājās, ka ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, it īpaši attiecībā uz sistēmas īstenošanu vadošo iestāžu, revīzijas iestāžu un Komisijas līmenī. |
| --- | --- |

6.75.

Ieteikumi

| 6.76. | 6.3. pielikumā
  ir atspoguļoti mūsu pēcpārbaudes konstatējumi par paveikto saistībā ar pieciem ieteikumiem, ko sniedzām 2015. gada pārskatā, un četriem 2017. gada pārskatā sniegtajiem ieteikumiem, kuri prasīja tūlītēju rīcību. Komisija bija pilnībā ieviesusi divus ieteikumus, četri bija ieviesti lielākajā daļā aspektu, viens – dažos aspektos, bet attiecībā uz diviem tā neko nebija darījusi. Mēs uzskatām, ka pagājušā gada 1., 2., 4.ii) un 6. ieteikums, kas attiecas uz problēmām, kuras šogad atkal konstatējām, joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Pamatojoties uz šo pārbaudi un konstatējumiem un secinājumiem par 2018. gadu, mēs esam sagatavojuši turpmāk minētos ieteikumus Komisijai. |
| --- | --- |

6.77.

6.1. ieteikums. Revīzijas kārtība MVU iniciatīvas programmām

Nodrošināt, lai:

| a) | revīzijas iestāde vai EIB grupas izraudzīts revidents finanšu starpnieku līmenī veiktu regulāras pārbaudes, kuru pamatā ir galasaņēmējiem izmaksāto līdzekļu reprezentatīva izlase; |
| --- | --- |

a)

revīzijas iestāde vai EIB grupas izraudzīts revidents finanšu starpnieku līmenī veiktu regulāras pārbaudes, kuru pamatā ir galasaņēmējiem izmaksāto līdzekļu reprezentatīva izlase;

| b) | nepietiekamu pārbaužu gadījumā tiktu izstrādāti un īstenoti pienācīgi kontroles pasākumi, kas novērstu būtiski nepareizu izdevumu iespējamību slēgšanas laikā. |
| --- | --- |

b)

nepietiekamu pārbaužu gadījumā tiktu izstrādāti un īstenoti pienācīgi kontroles pasākumi, kas novērstu būtiski nepareizu izdevumu iespējamību slēgšanas laikā.

Īstenošanas mērķtermiņš: nekavējoties.

6.2. ieteikums. Neatbilstīga maksājumu ieturēšana

Veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vadošo iestāžu un revīzijas iestāžu izmantotajos kontrolsarakstos ir ietvertas pārbaudes par atbilstību Kopīgo noteikumu regulas 132. pantam, kurā noteikts, ka līdzekļu saņēmējiem ir jāsaņem visa attiecināmo izdevumu summa ne vēlāk kā 90 dienās pēc attiecīgā maksājuma pieprasījuma iesniegšanas. Vajadzības gadījumā sniegt atbilstošus ieteikumus programmas iestādēm un mudināt tās turpmāk ievērot pareizu praksi.

Īstenošanas mērķtermiņš: nekavējoties.

6.3. ieteikums. 2014.–2020. gada plānošanas perioda slēgšanas kārtība

Jānovērš nepilnības un jānodrošina, lai nevienu programmu nevarētu slēgt, ja nepareizu izdevumu līmenis ir būtisks. Komisijai sniedzam šādus ieteikumus:

| a) | jāapzina galvenie riski, kas var ietekmēt programmu pareizu slēgšanu; |
| --- | --- |

a)

jāapzina galvenie riski, kas var ietekmēt programmu pareizu slēgšanu;

| b) | vajadzības gadījumā jāizstrādā mērķtiecīgi norādījumi par slēgšanas kārtību, ietverot pienācīgus un laicīgus koriģējošos pasākumus. |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā jāizstrādā mērķtiecīgi norādījumi par slēgšanas kārtību, ietverot pienācīgus un laicīgus koriģējošos pasākumus.

Izpildes mērķtermiņš: a) 2020. gada maijs un b) 2022. gada decembris.

2. daļa. Projektu darbības rezultātu novērtējums

| 6.78. | Attiecībā uz 208 darījumiem, kurus šogad pārbaudījām (izņemot finanšu instrumentus un darbības FEAD darbības programmas ietvaros), mēs novērtējām darbības rezultātu sistēmas elementus (īpaši to, vai darbības programmu tiešo rezultātu unkoprezultātu rādītāji bija atbilstoši to mērķiem un vai projekta dokumentācijā (30) formulētie tiešo rezultātu un koprezultātu mērķi atbilda darbības programmas mērķiem katrā prioritārajā virzienā). Mēs arī pārbaudījām, vai dalībvalstis bija izveidojušas datubāzi ar informāciju par darbības rezultātiem projektu līmenī un kādā mērā revīzijas iestādes pārbaudīja šīs informācijas ticamību. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Mēs atkārtojām revīzijas 26 darbībām, kuras mūsu revīzijas laikā bija fiziski pabeigtas. Mēs vērtējām šo darbību rezultātus, t. i., vai iestādes bija ziņojušas, ka katram rādītājam noteiktie mērķlielumi un šo darbību mērķi ir sasniegti. |
| --- | --- |

6.79.

Rezultātu rādītāji ne vienmēr ir darbības rezultātu sistēmu koncepcijas neatņemama sastāvdaļa projektu līmenī

| 6.80. | ES regulās, kas attiecas uz šo izdevumu jomu, ir prasīts saņēmējiem definēt tiešos rezultātus un par tiem ziņot. Dalībvalstis arī var noteikt koprezultātu rādītājus, kas saista projekta koprezultātus ar darbības programmas prioritārā virziena attiecīgajiem rādītājiem. Noteikt koprezultātu rādītājus, kad vien to ir iespējams izdarīt un tam ir nozīme, ir laba prakse, jo tas ļauj iestādēm mērīt projekta konkrēto ieguldījumu attiecīgā prioritārā virziena mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

6.80.

| 6.81. | Mūsu konstatējumi šajā jautājumā ir līdzīgi iepriekšējo gadu konstatējumiem. Mēs konstatējām vairākas nepilnības tajā, kā dalībvalstu iestādes bija formulējušas darbības rezultātu rādītājus gan darbības programmu, gan projektu līmenī. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | Iestādes nebija noteikušas koprezultātu vai tiešo rezultātu rādītājus projektu līmenī 110 gadījumos, un trijos gadījumos tās vispār nebija noteikušas rādītājus vai mērķlielumus darbības rezultātu mērīšanai projektu līmenī. Šādos apstākļos nav iespējams konstatēt, vai šie projekti sniedza ieguldījumu programmas kopējo mērķu sasniegšanā. 41 no šiem gadījumiem attiecas uz 2007.–2013. gada periodu. Mūsu konstatējumi ir apkopoti
  6.9. izcēlumā
  .






  6.9. izcēlums


  Darbības rezultātu sistēmu elementu novērtējums
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

6.82.

6.9. izcēlums

Darbības rezultātu sistēmu elementu novērtējums

Image 42

Avots:

ERP.

| 6.83. | Piecos no 205 projektiem, kuros dalībvalstis bija definējušas vai nu tiešo rezultātu, vai koprezultātu rādītājus vai abus divus, nebija saiknes starp tiem un darbības programmas mērķiem. |
| --- | --- |

6.83.

Dalībvalstis ir izveidojušas uzraudzības sistēmas, lai reģistrētu informāciju par darbības rezultātiem

| 6.84. | Uzraudzības sistēmas bija ieviestas visās 14 dalībvalstīs, kuras pārbaudījām attiecībā uz 2018. gadu. Tās arī darbojās visās dalībvalstīs, izņemot vienu (Slovēnija), kur līdz 2019. gadam sistēma vēl nebija pilnībā funkcionāla. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | Revīzijas iestādēm 2014.–2020. gada periodā ir jāpārbauda darbības rezultātu datu ticamība. Mēs konstatējām, ka tās savās darbību revīzijās parasti veica projektu darbības rezultātu pārbaudes. Tomēr Polijā un Portugālē mēs secinājām, ka revīzijas iestāde bija ierobežojusi savas pārbaudes, tās attiecinot tikai uz tiešo rezultātu mērķiem. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | 2018. gadā Komisija veica revīzijas, lai iegūtu pārliecību, ka dalībvalstis par rādītājiem paziņo ticamus datus. Tā secināja, ka, neraugoties uz esošajām IT sistēmām darbības rezultātu datu uzraudzībai, joprojām pastāv būtiski trūkumi, kas apdraud datu ticamību. |
| --- | --- |

6.86.

Pabeigtie projekti ne vienmēr bija pilnībā sasnieguši izvirzītos darbības rezultātu mērķus

| 6.87. | Attiecībā uz 26 pabeigtajiem projektiem, kuriem pārbaudījām mērķu sasniegšanu, mēs konstatējām, ka 17 projektiem bija gan koprezultāta, gan tiešo rezultātu rādītāji. Par šiem rādītājiem tika ziņots kā par pilnībā sasniegtiem sešos projektos (23 %) un kā par daļēji sasniegtiem 11 projektos (42 %). |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | No atlikušajiem deviņiem projektiem, kuros bija noteikti tikai vai nu tiešo rezultātu, vai koprezultāta rādītāji, mēs konstatējām, ka par tiem kā par pilnībā sasniegtiem bija ziņots četros gadījumos (16 %). Mēs nevarējām novērtēt darbības rezultātu mērķu sasniegšanu atlikušajos piecos projektos (19 %), jo trūka būtiskas informācijas. |
| --- | --- |

6.88.

---

(1)  Sk. Līguma par Eiropas Savienības darbību (OV C 326, 26.10.2012., 47. lpp.) 174.–178. pantu.

(2)  Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD (REGIO ĢD) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD (EMPL ĢD).

(3)  Savos gada darbības pārskatos Komisija izmanto jēdzienu “atlikušā riska īpatsvars” saistībā ar 2007.–2013. gada plānošanas perioda slēgšanu un “atlikušais kopējais kļūdu īpatsvars” saistībā ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Šajā nodaļā ar jēdzienu “atlikušo kļūdu īpatsvars” mēs apzīmējam abus.

(4)  Komisijas 2014. gada 3. marta Deleģētā regula (ES) Nr. 480/2014, ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (Kopīgo noteikumu regula) (OV L 138, 13.5.2014., 5. lpp.), 28. panta 11. punkts.

(5)  Apstiprinājumu kopumos ietilpst pārvaldības deklarācija, gada kopsavilkums, apliecinātie gada pārskati, gada kontroles ziņojums un revīzijas atzinums.

(6)  Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (Kopīgo noteikumu regula) 130. pants ierobežo starpposma maksājumu atlīdzināšanu līdz 90 %. Atlikušos 10 % izmaksā pēc pārskatu pieņemšanas.

(7)  6.5.–6.15. punkts.

(8)  Ja jautājumi, kam ir būtiska ietekme, paliek atvērtas, Komisija norēķinās tikai par neapstrīdamu summu. Atlikumu dzēš un darbības programmu slēdz, kad atvērtie jautājumi ir atrisināti.

(9)  6.21.–6.23. punkts.

(10)  Mūsu kļūdu aprēķina pamatā ir reprezentatīva izlase. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Mums ir 95 % pārliecības, ka aplēstais kļūdu līmenis datu kopā ir no 2,5 % līdz 7,5 % (attiecīgi apakšējā un augšējā kļūdu robeža).

(11)  Vienā darījumā var būt vairāk nekā viena veida kļūdas.

(12)  Ātrais stāvokļa apskats “PVN atmaksa kohēzijas politikā: ES līdzekļu izlietojums pakļauts kļūdu riskam un nav optimāls”, 2018. gada novembris (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RCR-VAT/RCR-VAT_LV.pdf).

(13)  “Kohēzijas politikas vienkāršošana pēc 2020. gada”, 2018. gada maijs, 23. punkts (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Cohesion_simplification/Briefing_paper_Cohesion_simplification_LV.pdf).

(14)  Komisijas Lēmums, ar ko izstrādā un apstiprina pamatnostādnes par tādu finanšu korekciju noteikšanu, kuras publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas gadījumā Komisija veic attiecībā uz izdevumiem, ko finansē Savienība saskaņā ar dalīto pārvaldību, C(2013) 9527 final, 19.12.2013.

(15)  Kā noteikts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvā 2014/24/ES par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

(16)  Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

(17)  VGAR 6. pants.

(18)  Saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas 137. panta 2. punktu.

(19)  Palātas 2017. gada pārskats, 6.30. punkts un 6.4. izcēlums.

(20)  272. panta 14. punkts.

(21)  Kopīgo noteikumu regula, 132. pants.

(22)  Sk. REGIO ĢD 2018. gada darbības pārskata 68. lpp. un EMPL ĢD 2018. gada darbības pārskata 56. lpp.

(23)  Kopīgo noteikumu regula, 127. pants.

(24)  2017. gada pārskata 6.55.–6.57. punkts un 4. ieteikums.

(25)  Sk. REGIO ĢD gada darbības pārskata 12. zemsvītras piezīmi un EMPL ĢD gada darbības pārskata 38. zemsvītras piezīmi.

(26)  Sk. 2017. gada pārskata 4.i) ieteikumu.

(27)  Šis skaitlis ir aprēķināts visiem pārvaldības veidiem un iekļauj izdevumus gan no 2007.–2013. gada, gan no 2014.–2020. gada plānošanas perioda.

(28)  Sk. Komisijas atbildi uz mūsu 2017. gada pārskata 6.67. punktu.

(29)  Izņemot Horvātiju.

(30)  Projektu pieteikumi, dotācijas nolīgumi, līgumi un/vai līdzfinansēšanas lēmumi.

6.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUDES REZULTĀTI

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE |
| Darījumi kopā | 220 | 217 |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME | |
| Aplēstais kļūdu līmenis | 5,0 % | 3,0 % |
| | Augšējā kļūdu robeža | | 7,5 % | |
| | Apakšējā kļūdu robeža | | 2,5 % | |

2018

2017

IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE

Darījumi kopā

220

217

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Aplēstais kļūdu līmenis

5,0 %

3,0 %

Augšējā kļūdu robeža

7,5 %

Apakšējā kļūdu robeža

2,5 %

6.2. PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR ES DARBĪBU DALĪBVALSTĪS

To mūsu atlasīto darbības programmu izlases sadalījums, par kurām Komisija 2018. gadā bija veikusi norēķinu, un mūsu konstatēto skaitļos izsakāmo kļūdu skaits pa dalībvalstīm. (Apļos dotās summas atbilst deklarētajiem izdevumiem miljonos EUR.)

Image 43

| Avoti: | kartes pamatā izmantoti ©OpenStreetMap materiāli, kas licencēti saskaņā ar Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 license (CC BY-SA). |
| --- | --- |

Avoti:

6.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU IZPILDES PĀRBAUDE

E = Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD, R = Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD, X = kopējais novērtējums par abiem ĢD

| Gads | ERP ieteikums | ERP analīze par panākto virzību |
| --- | --- | --- |
| Pilnībā īstenots | Īstenošana ir sākta | Nav īstenots | Šajā sistēmā nepiemēro | Nepietiekami pierādījumi |
| lielākajā daļā aspektu | dažos aspektos |
| 2015 | 1. ieteikums. Komisijai pamatos jāpārskata ESI fondu koncepcija un darbības mehānismi, kad tiks sagatavots tiesību akta priekšlikums nākamajam plānošanas periodam, ņemot vērā arī augsta līmeņa grupas vienkāršošanas jautājumos ierosinājumus.
  (Īstenošanas mērķtermiņš: galīgie rezultāti – pirms Komisija iesniedz priekšlikumu periodam pēc 2020. gada.) | | X (1) | | | | |
| 2. ieteikums. Komisijai jāizmanto 2007.–2013. gada plānošanas periodā iegūtā pieredze un jāziņo par dalībvalstu attiecināmības noteikumu mērķtiecīgu analīzi 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Balstoties uz iepriekš minēto, Komisijai jāsniedz norādījumi dalībvalstīm, kā vienkāršot noteikumus un izvairīties no nevajadzīgi sarežģītiem un/vai apgrūtinošiem noteikumiem, kas nerada pievienoto vērtību saistībā ar rezultātiem, kuri jāsasniedz šajā politikas jomā (“pārmērīga reglamentēšana”), it īpaši tad, kad to rezultātā rodas nozīmīgas un/vai atkārtotas kļūdas.
  (Īstenošanas mēķtermiņš: 2018. gada beigas.) | | X (2) | | | | |
| 3. ieteikums. Komisijai ir jāsagatavo un jāiesniedz Padomei un Parlamentam tiesību akta priekšlikums, lai ar tiesību aktu, kam ir līdzvērtīgs juridisks spēks, grozītu Regulu (EK) Nr. 1083/2006 saistībā ar to finanšu instrumentu attiecināmības perioda pagarināšanu, kurus pārvalda dalīti. Izmaiņas regulā ir vajadzīgas, lai nodrošinātu juridisko noteiktību dalībvalstīm.
  (Īstenošanas mērķtermiņš: nekavējoties.) | | | | X (3) | | |
| 4. ieteikums. 2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisijai dalībvalstīm jāpaskaidro atgūstama PVN jēdziens, īpaši publiskajiem saņēmējiem, lai nepieļautu atšķirīgu interpretāciju jēdzienam “neatgūstamais PVN” un izvairītos no ES līdzekļu neoptimālas izlietošanas.
  (Īstenošanas mērķtermiņš: 2017. gada vidus.) | X | | | | | |
| 5. ieteikums. Komisijai jānodrošina, ka visi izdevumi, kuri saistīti ar ERAF un ESF finanšu instrumentiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā, tiek iekļauti noslēguma deklarācijās pietiekami agri, lai revīzijas iestādes varētu veikt pārbaudes. Turklāt Komisijai jāmudina visas dalībvalstis, kuras īstenoja finanšu instrumentus, saistībā ar slēgšanu veikt īpašas revīzijas par šo instrumentu izpildi.
  (Īstenošanas mērķtermiņš: nekavējoties.) | X | | | | | |
| 2017 | 1. ieteikums. Komisijai jānodrošina, lai finanšu starpnieku līmenī EIF pārvaldīto finanšu instrumentu revīzijas kārtība būtu pienācīga. Ja EIB/EIF izmanto procedūras, kas iepriekš saskaņotas ar ārējiem revidentiem, Komisijai, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt ticamību, jānosaka šādu līgumu obligātie nosacījumi, īpaši prasība par pietiekamu revīzijas darbu dalībvalsts līmenī.
  (Īstenošanas termiņš: nekavējoties.) | | X (4) | | | | |
| 2. ieteikums. Tiesību aktos attiecībā uz finanšu shēmu pēc 2020. gada Komisijai jāierosina izmaiņas, kuras izslēgtu PVN atmaksu valsts struktūrām no ES fondiem. (Īstenošanas termiņš: pirms apstiprina tiesisko regulējumu laikposmam pēc 2020. gada.)
  (Īstenošanas termiņš: pirms apstiprina tiesisko regulējumu laikposmam pēc 2020. gada.) | | | | X (5) | | |
| 3. ieteikums. Komisijai jānovērš nepilnības, kuras mēs konstatējām tās veiktajā pārbaudē par revīzijas iestāžu darbu Komisijas pareizības revīziju kontekstā.
  (Īstenošanas termiņš: nekavējoties.) | | X (6) | | | | |
| 6. ieteikums. Komisijai jāveic pietiekamas pareizības pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par revīzijas iestāžu darba efektivitāti un gūtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību, vēlākais, tā gada darbības pārskatos, kurus publicē nākamajā gadā pēc pārskatu pieņemšanas gada.
  (Īstenošanas termiņš: nekavējoties.) | | | X (7) | | | |

Gads

ERP ieteikums

ERP analīze par panākto virzību

Pilnībā īstenots

Īstenošana ir sākta

Nav īstenots

Šajā sistēmā nepiemēro

Nepietiekami pierādījumi

lielākajā daļā aspektu

dažos aspektos

2015

1. ieteikums. Komisijai pamatos jāpārskata ESI fondu koncepcija un darbības mehānismi, kad tiks sagatavots tiesību akta priekšlikums nākamajam plānošanas periodam, ņemot vērā arī augsta līmeņa grupas vienkāršošanas jautājumos ierosinājumus.

(Īstenošanas mērķtermiņš: galīgie rezultāti – pirms Komisija iesniedz priekšlikumu periodam pēc 2020. gada.)

X (1)

2. ieteikums. Komisijai jāizmanto 2007.–2013. gada plānošanas periodā iegūtā pieredze un jāziņo par dalībvalstu attiecināmības noteikumu mērķtiecīgu analīzi 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Balstoties uz iepriekš minēto, Komisijai jāsniedz norādījumi dalībvalstīm, kā vienkāršot noteikumus un izvairīties no nevajadzīgi sarežģītiem un/vai apgrūtinošiem noteikumiem, kas nerada pievienoto vērtību saistībā ar rezultātiem, kuri jāsasniedz šajā politikas jomā (“pārmērīga reglamentēšana”), it īpaši tad, kad to rezultātā rodas nozīmīgas un/vai atkārtotas kļūdas.

(Īstenošanas mēķtermiņš: 2018. gada beigas.)

X (2)

3. ieteikums. Komisijai ir jāsagatavo un jāiesniedz Padomei un Parlamentam tiesību akta priekšlikums, lai ar tiesību aktu, kam ir līdzvērtīgs juridisks spēks, grozītu Regulu (EK) Nr. 1083/2006 saistībā ar to finanšu instrumentu attiecināmības perioda pagarināšanu, kurus pārvalda dalīti. Izmaiņas regulā ir vajadzīgas, lai nodrošinātu juridisko noteiktību dalībvalstīm.

(Īstenošanas mērķtermiņš: nekavējoties.)

X (3)

4. ieteikums. 2014.–2020. gada plānošanas periodā Komisijai dalībvalstīm jāpaskaidro atgūstama PVN jēdziens, īpaši publiskajiem saņēmējiem, lai nepieļautu atšķirīgu interpretāciju jēdzienam “neatgūstamais PVN” un izvairītos no ES līdzekļu neoptimālas izlietošanas.

(Īstenošanas mērķtermiņš: 2017. gada vidus.)

X

5. ieteikums. Komisijai jānodrošina, ka visi izdevumi, kuri saistīti ar ERAF un ESF finanšu instrumentiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā, tiek iekļauti noslēguma deklarācijās pietiekami agri, lai revīzijas iestādes varētu veikt pārbaudes. Turklāt Komisijai jāmudina visas dalībvalstis, kuras īstenoja finanšu instrumentus, saistībā ar slēgšanu veikt īpašas revīzijas par šo instrumentu izpildi.

(Īstenošanas mērķtermiņš: nekavējoties.)

X

2017

1. ieteikums. Komisijai jānodrošina, lai finanšu starpnieku līmenī EIF pārvaldīto finanšu instrumentu revīzijas kārtība būtu pienācīga. Ja EIB/EIF izmanto procedūras, kas iepriekš saskaņotas ar ārējiem revidentiem, Komisijai, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt ticamību, jānosaka šādu līgumu obligātie nosacījumi, īpaši prasība par pietiekamu revīzijas darbu dalībvalsts līmenī.

(Īstenošanas termiņš: nekavējoties.)

X (4)

2. ieteikums. Tiesību aktos attiecībā uz finanšu shēmu pēc 2020. gada Komisijai jāierosina izmaiņas, kuras izslēgtu PVN atmaksu valsts struktūrām no ES fondiem. (Īstenošanas termiņš: pirms apstiprina tiesisko regulējumu laikposmam pēc 2020. gada.)

(Īstenošanas termiņš: pirms apstiprina tiesisko regulējumu laikposmam pēc 2020. gada.)

X (5)

3. ieteikums. Komisijai jānovērš nepilnības, kuras mēs konstatējām tās veiktajā pārbaudē par revīzijas iestāžu darbu Komisijas pareizības revīziju kontekstā.

(Īstenošanas termiņš: nekavējoties.)

X (6)

6. ieteikums. Komisijai jāveic pietiekamas pareizības pārbaudes, lai izdarītu secinājumus par revīzijas iestāžu darba efektivitāti un gūtu pamatotu pārliecību par izdevumu pareizību, vēlākais, tā gada darbības pārskatos, kurus publicē nākamajā gadā pēc pārskatu pieņemšanas gada.

(Īstenošanas termiņš: nekavējoties.)

X (7)

---

(1)  Neraugoties uz Komisijas vienkāršošanas centieniem, nākamā plānošanas perioda kopīgo noteikumu regulas projektā ir iekļauti elementi, kas rada riskus saistībā ar atbilstību noteikumiem un apdraud pareizu finanšu pārvaldību, kā aprakstīts mūsu Atzinumā Nr. 6/2018 par Komisijas 2018. gada 29. maija priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai, COM(2018) 375 final, un 2019. gada jūnija informatīvajā apskatā “Rezultātu sasniegšana kohēzijas jomā”.

(2)  Komisija nav ziņojusi par valstu attiecināmības noteikumu mērķtiecīgu analīzi. Taču tā sniedz norādījumus dalībvalstīm un ziņo par pārspīlējumiem, kurus tā atklājusi savu revīziju laikā.

(3)  Komisija šo ieteikumu nepieņēma.

(4)  Sk. 6.36.–6.38. punktu.

(5)  Komisija sagatavoja alternatīvu priekšlikumu par attiecināmu PVN projektos, kuru kopējās izmaksas nepārsniedz 5 miljonus EUR. Iemesli, kāpēc tas nerisina problēmu, ir aprakstīti mūsu ātrajā stāvokļa apskatā par PVN.

(6)  Sk. 6.58.–6.64. punktu.

(7)  Deviņu mēnešu laikā Komisija spēja sagatavot secinājumus tikai par vienu no astoņām revīzijām. Sk. 6.64. punktu.

---

7. NODAĻA

Dabas resursi

SATURS

| Ievads | 7.1.–7.7. |
| --- | --- |

| Īss kategorijas “Dabas resursi” apraksts | 7.3.–7.5. |
| --- | --- |

| Revīzijas tvērums un pieeja | 7.6.–7.7. |
| --- | --- |

| 1. daļa. Darījumu pareizība | 7.8.–7.36. |
| --- | --- |

| Tiešajos maksājumos kopumā kļūdu līmenis nebija būtisks | 7.11.–7.18. |
| --- | --- |

| Lielākajā daļā mūsu pārbaudīto tiešo maksājumu nebija kļūdu | 7.13.–7.15. |
| --- | --- |

| Integrētā administrācijas un kontroles sistēma ierobežo kļūdu līmeni tiešajos maksājumos | 7.16.–7.18. |
| --- | --- |

| Citas izdevumu jomas: sarežģīti attiecināmības nosacījumi palielina kļūdu risku | 7.19.–7.26. |
| --- | --- |

| Lauku attīstība | 7.20.–7.24. |
| --- | --- |

| Tirgus pasākumi | 7.25. |
| --- | --- |

| Zivsaimniecības, vides un klimata politika | 7.26. |
| --- | --- |

| Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi | 7.27.–7.36. |
| --- | --- |

| AGRI ĢD ziņojumi par KLP izdevumu pareizību | 7.27.–7.35. |
| --- | --- |

| CLIMA ĢD gada darbības pārskats | 7.36. |
| --- | --- |

| Secinājums un ieteikumi | 7.37.–7.40. |
| --- | --- |

| Secinājums | 7.37.–7.38. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 7.39.–7.40. |
| --- | --- |

| 2. daļa. Darbības rezultāti | 7.41.–7.64. |
| --- | --- |

| Lauku attīstības darbību snieguma novērtējums | 7.43.–7.48. |
| --- | --- |

| Lielākoties darbību iznākumā bija nodrošināti plānotie tiešie rezultāti | 7.45. |
| --- | --- |

| Dalībvalstis pārsvarā pārbaudīja izmaksu pamatotību, bet maz izmantoja vienkāršoto izmaksu iespējas | 7.46.–7.48. |
| --- | --- |

| KLP kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma | 7.49.–7.64. |
| --- | --- |

| Nepilnības attiecībā uz koprezultāta rādītājiem lauku attīstības izdevumos | 7.52.–7.60. |
| --- | --- |

| Līdzīgas nepilnības saistībā ar tiešo maksājumu koprezultāta rādītājiem | 7.61.–7.64. |
| --- | --- |

| Secinājums un ieteikumi | 7.65.–7.66. |
| --- | --- |

| Secinājums | 7.65.–7.66. |
| --- | --- |

Ieteikumi

| 7.1. pielikums – | Darījumu pārbaužu rezultāti dabas resursu jomā |
| --- | --- |

7.1. pielikums –

| 7.2. pielikums – | Informācija par ES darbību dalībvalstīs un reģionos |
| --- | --- |

7.2. pielikums –

| 7.3. pielikums – | Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude |
| --- | --- |

7.3. pielikums –

Ievads

| 7.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīti mūsu konstatējumi saistībā ar DFS kategoriju “Dabas resursi”. Apskats par šīs kategorijas galvenajām darbībām un izdevumiem 2018. gadā ir sniegts
  7.1. izcēlumā
  .






  7.1. izcēlums


  DFS 2. kategorija “Dabas resursi”. Sadalījums 2018. gadā







  Maksājumu sadalījums:





  Maksājumi un revidētā datu kopa:










  (1) | Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu). |
| --- | --- | --- |

7.1.

7.1. izcēlums

DFS 2. kategorija “Dabas resursi”. Sadalījums 2018. gadā

Maksājumu sadalījums:

Image 44

Maksājumi un revidētā datu kopa:

Image 45

(1)

Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu).

| Avots: | Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati.

| 7.2. | Šīs nodaļas
  1. daļā
  ir izklāstīti konstatējumi par pareizību.
  2. daļā
  , kas ir veltīta darbības rezultātiem, mēs analizējam i) lauku attīstības pasākumu izlases darbības rezultātus un ii) to, kā Komisija un dalībvalstis mēra lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumu darbības rezultātus un ziņo par tiem, izmantojot kopīgo uzraudzības un novērtēšanas sistēmu (1). |
| --- | --- |

7.2.

Īss kategorijas “Dabas resursi” apraksts

| 7.3. | Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) veido 98 % no izdevumiem kategorijā “Dabas resursi”. ES tiesību aktos ir noteikti trīs galvenie KLP vispārējie mērķi (2):






  a) | ekonomiski dzīvotspējīga pārtikas ražošana, galveno uzmanību pievēršot lauksaimniecības ienākumiem, lauksaimniecības ražīgumam un cenu stabilitātei; |
| --- | --- | --- |

7.3.

a)

ekonomiski dzīvotspējīga pārtikas ražošana, galveno uzmanību pievēršot lauksaimniecības ienākumiem, lauksaimniecības ražīgumam un cenu stabilitātei;

| b) | ilgtspējīga dabas resursu apsaimniekošana un klimata politika, galveno uzmanību pievēršot siltumnīcefekta gāzu emisijām, bioloģiskajai daudzveidībai, augsnei un ūdens resursiem; |
| --- | --- |

b)

ilgtspējīga dabas resursu apsaimniekošana un klimata politika, galveno uzmanību pievēršot siltumnīcefekta gāzu emisijām, bioloģiskajai daudzveidībai, augsnei un ūdens resursiem;

| c) | līdzsvarota teritoriālā attīstība. |
| --- | --- |

c)

līdzsvarota teritoriālā attīstība.

| 7.4. | Komisija, īpaši Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI ĢD), KLP pārvaldību dala ar maksājumu aģentūrām dalībvalstīs. Kopš 2015. gada saskaņā ar ES tiesību aktiem neatkarīgām dalībvalstu sertifikācijas struktūrām katru gadu ir jāsniedz atzinums par maksājumu aģentūru izdevumu likumību un pareizību. KLP izdevumi iedalās trīs galvenajās kategorijās:






  — | tiešie maksājumi lauksaimniekiem, un tos pilnībā finansē no ES budžeta, |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

tiešie maksājumi lauksaimniekiem, un tos pilnībā finansē no ES budžeta,

| — | lauksaimniecības tirgus pasākumi, ko arī pilnībā finansē no ES budžeta, izņemot noteiktus dalībvalstu līdzfinansētus pasākumus, tostarp veicināšanas pasākumus un augļu, dārzeņu un piena programmu skolām, |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības tirgus pasākumi, ko arī pilnībā finansē no ES budžeta, izņemot noteiktus dalībvalstu līdzfinansētus pasākumus, tostarp veicināšanas pasākumus un augļu, dārzeņu un piena programmu skolām,

| — | dalībvalstu lauku attīstības programmas, ko līdzfinansē no ES budžeta. |
| --- | --- |

—

dalībvalstu lauku attīstības programmas, ko līdzfinansē no ES budžeta.

| 7.5. | Šī DFS kategorija aptver arī ES izdevumus kopējai zivsaimniecības politikai, kā arī daļu no ES izdevumiem vides un klimata politikai. |
| --- | --- |

7.5.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 7.6. | Saistībā ar šīs nodaļas
  1. daļu
  par darījumu pareizību, piemērojot
  1.1. pielikumā
  aprakstīto revīzijas pieeju un metodes, mēs pārbaudījām 251 darījuma izlasi (3) saskaņā ar
  1.1. pielikuma
  11. punktu. Šī reprezentatīvā izlase tika veidota tā, lai pārstāvētu visu izdevumu diapazonu šajā DFS kategorijā. Izlasē iekļāvām darījumus no 22 dalībvalstīm (4). Šo darbu veicām, lai palīdzētu formulēt vispārējo ticamības deklarāciju saskaņā ar
  1.1. pielikumu
  . Attiecībā uz kategoriju “Dabas resursi” saistībā ar 2018. gadu mēs pārbaudījām arī:






  a) | AGRI ĢD un Klimata politikas ĢD (CLIMA ĢD) gada darbības pārskatos (GDP) iekļauto informāciju par pareizību un riskam pakļauto summu aprēķina metodoloģijas konsekvenci, kā arī šo ziņu iekļaušanu Komisijas Gada pārvaldības un snieguma ziņojumā (AMPR); |
| --- | --- | --- |

7.6.

a)

AGRI ĢD un Klimata politikas ĢD (CLIMA ĢD) gada darbības pārskatos (GDP) iekļauto informāciju par pareizību un riskam pakļauto summu aprēķina metodoloģijas konsekvenci, kā arī šo ziņu iekļaušanu Komisijas Gada pārvaldības un snieguma ziņojumā (AMPR);

| b) | atlasītas sistēmas, kas attiecās uz Komisijas KLP iekšējās kontroles pamatsistēmas galvenajiem elementiem: maksājumu aģentūru kontroles datus un statistiku; sertifikācijas struktūru darbu; AGRI ĢD pārbaudes, kurās skatīts sertifikācijas struktūru darbs; AGRI ĢD revīzijas dalībvalstīs; AGRI ĢD aprēķinu attiecībā uz GDP publicētajiem kļūdu īpatsvariem. |
| --- | --- |

b)

atlasītas sistēmas, kas attiecās uz Komisijas KLP iekšējās kontroles pamatsistēmas galvenajiem elementiem: maksājumu aģentūru kontroles datus un statistiku; sertifikācijas struktūru darbu; AGRI ĢD pārbaudes, kurās skatīts sertifikācijas struktūru darbs; AGRI ĢD revīzijas dalībvalstīs; AGRI ĢD aprēķinu attiecībā uz GDP publicētajiem kļūdu īpatsvariem.

| 7.7. | Saistībā ar šīs nodaļas
  2. daļu
  , kurā galvenā uzmanība ir pievērsta pareizībai, mēs pārbaudījām:






  a) | izlasē iekļauto lauku attīstības pasākumu izpildi un izmaksas; |
| --- | --- | --- |

7.7.

a)

izlasē iekļauto lauku attīstības pasākumu izpildi un izmaksas;

| b) | Komisijas un dalībvalstu veikto darbības rezultātu mērīšanu un ziņošanu atbilstoši KLP kopīgajai uzraudzības un novērtēšanas sistēmai. |
| --- | --- |

b)

Komisijas un dalībvalstu veikto darbības rezultātu mērīšanu un ziņošanu atbilstoši KLP kopīgajai uzraudzības un novērtēšanas sistēmai.

1. daļa. Darījumu pareizība

| 7.8. | Apskats par darījumu pārbaužu rezultātiem ir sniegts
  7.1. pielikumā
  . No revidētā 251 darījuma 193 darījumos (77 %) nebija kļūdu. Pamatojoties uz 46 skaitļos izteiktajām kļūdām (5), mūsu aplēstais kļūdu līmenis kategorijā “Dabas resursi” ir 2,4 % (6). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums 2018. gadā ir parādīts
  7.2. izcēlumā
  . Kļūdas, kuru cēlonis ir neattiecināmi saņēmēji, darbības vai deklarētas izmaksas, veido vairāk nekā trešo daļu no mūsu aplēstā kļūdu līmeņa, kas ir 2,4 %.






  7.2. izcēlums


  Neattiecināmi saņēmēji, darbības vai deklarētas izmaksas – lielākā kļūdu kategorija
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

7.9.

7.2. izcēlums

Neattiecināmi saņēmēji, darbības vai deklarētas izmaksas – lielākā kļūdu kategorija

Image 46

Avots:

ERP.

| 7.10. | Komisija un dalībvalstu iestādes bija piemērojušas koriģējošus pasākumus, kuri tieši ietekmēja 53 no mūsu izlases darījumiem. Mēs šos pasākumus ņēmām vērā, veicot aprēķinus, jo tie samazināja šai nodaļai aplēsto kļūdu līmeni par 0,6 procentpunktiem. 12 gadījumos, kad bija konstatētas skaitļos izsakāmas kļūdas, dalībvalstu iestādēm bija pietiekami daudz informācijas, lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Ja valsts iestādes būtu labāk izmantojušas visu to rīcībā esošo informāciju, šai nodaļai aplēstais kļūdu līmenis būtu bijis par 0,6 procentpunktiem zemāks. |
| --- | --- |

7.10.

Tiešajos maksājumos kopumā kļūdu līmenis nebija būtisks

| 7.11. | Mūsu veiktais darbs apstiprina secinājumu, ka tiešajos maksājumos kopumā kļūdu līmenis nebija būtisks. Šie izdevumi veido 72 % izdevumu DFS kategorijā “Dabas resursi”. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Četras galvenās ELGF shēmas veido 92 % no visiem tiešajiem maksājumiem:






  a) | divas shēmas, ar kurām sniedz atsaistītu ienākumu atbalstu (7), pamatojoties uz lauksaimnieka deklarēto lauksaimniecības zemes platību: pamata maksājuma shēma (PMS) (2018. gadā – 16,3 miljardi EUR) un vienotā platībmaksājuma shēma (VPMS) (2018. gadā – 4,2 miljardi EUR); |
| --- | --- | --- |

7.12.

a)

divas shēmas, ar kurām sniedz atsaistītu ienākumu atbalstu (7), pamatojoties uz lauksaimnieka deklarēto lauksaimniecības zemes platību: pamata maksājuma shēma (PMS) (2018. gadā – 16,3 miljardi EUR) un vienotā platībmaksājuma shēma (VPMS) (2018. gadā – 4,2 miljardi EUR);

| b) | maksājums par lauksaimniecības praksi, kam ir labvēlīga ietekme uz klimatu un vidi un ko sauc par zaļināšanas maksājumu (2018. gadā – 11,7 miljardi EUR); |
| --- | --- |

b)

maksājums par lauksaimniecības praksi, kam ir labvēlīga ietekme uz klimatu un vidi un ko sauc par zaļināšanas maksājumu (2018. gadā – 11,7 miljardi EUR);

| c) | saistītais atbalsts, kas saistīts ar konkrētu lauksaimniecības produktu veidu (piem., liellopu un teļa gaļa, piens vai proteīnaugi) (2018. gadā – 5,9 miljardi EUR). |
| --- | --- |

c)

saistītais atbalsts, kas saistīts ar konkrētu lauksaimniecības produktu veidu (piem., liellopu un teļa gaļa, piens vai proteīnaugi) (2018. gadā – 5,9 miljardi EUR).

Lielākajā daļā mūsu pārbaudīto tiešo maksājumu nebija kļūdu

| 7.13. | Mēs pārbaudījām 95 tiešos maksājumus, aptverot visas galvenās shēmas. Mēs apmeklējām 50 lauku saimniecību, lai pārbaudītu, vai atbalsta saņēmēji ir ievērojuši noteikumus, bet neapmeklējām pārējās 45 saimniecības, par kurām bijām ieguvuši pietiekamus pierādījumus par atbilstību noteikumiem, pamatojoties uz satelītattēliem, kā arī uz maksājumu aģentūru iesniegtajām ortofotogrāfijām un dokumentāciju. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Mēs konstatējām, ka 77 darījumos nebija kļūdu. Tiešie maksājumi lauksaimniekiem ir maksājumtiesību izdevumi, t. i., atbalsta saņēmēji saņem maksājumu, ja viņi atbilst noteiktiem nosacījumiem. Šādu maksājumu kļūdu risks ir mazāks, ja vien izvirzītie nosacījumi nav pārāk sarežģīti (sk. 1.16. un 1.18. punktu). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Nenonākot pretrunā mūsu pozitīvajam secinājumam par tiešajiem maksājumiem, mēs konstatējām nelielus pārmaksājumus (zem 5 %) vienpadsmit gadījumos, galvenokārt tāpēc, ka lauksaimnieki atbalsta pieprasījumos bija norādījuši pārāk lielu attiecināmo hektārus vai dzīvnieku skaitu. Mēs konstatējām kļūdas, kas pārsniedza 5 % no pārbaudītās summas, divos tiešajos maksājumos, ieskaitot vienu gadījumu, kad kļūda pārsniedza 20 %. Piecos maksājumos mēs konstatējām noteikumu neievērošanu, kam nebija finansiālas ietekmes. |
| --- | --- |

7.15.

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma ierobežo kļūdu līmeni tiešajos maksājumos

| 7.16. | Galvenais tiešo maksājumu pārvaldības instruments ir integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) (8), kas ietver zemes gabalu identifikācijas sistēmu (ZGIS). IAKS savstarpēji saista saimniecību, pieteikumu un lauksaimniecības platību datubāzes, kuras maksājumu aģentūras izmanto, lai veiktu visu atbalsta pieteikumu administratīvās sasaistu pārbaudes. ZGIS ir ģeogrāfiskās informācijas sistēma, kura satur no dažādiem avotiem iegūtu telpisko datu komplektus, kas kopā veido dalībvalstu lauksaimniecības platību uzskaiti. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Mūsu konstatējumi apstiprina, ka ZGIS ļoti ievērojamā mērā palīdz novērst un samazināt kļūdu līmeni (9). Kā esam atzīmējuši jau iepriekš, Komisijas uzraudzītie dalībvalstu rīcības plāni ir padarījuši ticamākus datus par ZGIS ietverto zemes gabalu attiecināmību (10). |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Tagad IAKS ietvaros ir ieviests ģeotelpiskā atbalsta pieteikums (11), kurš ļauj lauksaimniekiem iesniegt maksājumu pieprasījumus tiešsaistē, un maksājumu aģentūras skata lauksaimnieku atbalsta pieteikumus sākotnējās sasaistu pārbaudēs – arī tas ir palīdzējis samazināt kļūdu līmeni tiešajos maksājumos (12). |
| --- | --- |

7.18.

Citas izdevumu jomas: sarežģīti attiecināmības nosacījumi palielina kļūdu risku

| 7.19. | Mēs pārbaudījām 136 lauku attīstības darījumus, 14 tirgus pasākumus un 6 darījumus no zivsaimniecības, vides un klimata politikas izdevumu izlases. Lielākā daļa izdevumu šajā jomā ir atlīdzinājuma izdevumi, kam piemēro sarežģītus attiecināmības nosacījumus, un tas palielina kļūdu risku (sk. 1.16., 1.19. un 1.20. punktu). Darījumu pārbaudes rezultāti dalībvalstu griezumā ir sniegti
  7.2. pielikumā
  . |
| --- | --- |

7.19.

Lauku attīstība

| 7.20. | Komisija 2014.–2020. gadam ir apstiprinājusi 118 valsts un reģionu lauku attīstības programmas dalībvalstīs (13). Šīs programmas aptver 20 pasākumus un 67 apakšpasākumus, kuri iedalās divās galvenajās izdevumu kategorijās:






  a) | atbalsts investīciju projektiem, ar kuriem atbalsta sociālo un ekonomisko attīstību lauku apvidos; |
| --- | --- | --- |

7.20.

a)

atbalsts investīciju projektiem, ar kuriem atbalsta sociālo un ekonomisko attīstību lauku apvidos;

| b) | maksājumi, pamatojoties uz lauku saimniecību platību vai dzīvnieku skaitu. |
| --- | --- |

b)

maksājumi, pamatojoties uz lauku saimniecību platību vai dzīvnieku skaitu.

| 7.21. | Šiem pasākumiem un apakšpasākumiem ir izstrādāti konkrēti īstenošanas noteikumi, un tiem parasti piemēro sarežģītus attiecināmības nosacījumus. Darījumu pārbaudēs mēs skatījām 16 pasākumus, kurus īsteno atbilstoši 30 programmām 18 dalībvalstīs. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | No pārbaudītajiem 136 lauku attīstības darījumiem 104 darījumos nebija kļūdu, savukārt 20 darījumos kļūdas skāra mazāk nekā 20 % no pārbaudītās summas. Sešos gadījumos mēs konstatējām kļūdas, kuru ietekme bija 20 % vai vairāk. Sešos maksājumos mēs konstatējām noteikumu neievērošanu, kam nav finansiālas ietekmes. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Mēs pārbaudījām 66 maksājumus investīciju projektiem, kas var būt, piemēram, lauku saimniecību modernizācija, uzņēmējdarbības attīstības projekti, atbalsts pamatpakalpojumiem vai ciematu atjaunošana lauku apvidos. Mēs izteicām skaitļos 11 kļūdas, no kurām trīs bija pieļautas gadījumos, kad atbalsta saņēmēji nebija izpildījuši attiecināmības nosacījumus (sk.
  7.3. izcēlumu
  ), un septiņas kļūdas veidoja projekti, kuros bija deklarētas neattiecināmas izmaksas. Pēdējā no šīm kļūdām bija darījums, kurā nebija ievēroti dotācijas piešķiršanas noteikumi.






  7.3. izcēlums


  Daži atbalsta saņēmēji nebija ievērojuši attiecināmības noteikumus, ko piemēro investīcijām lauku saimniecībās un uzņēmējdarbības attīstības projektiem

  Polijā kāds atbalsta saņēmējs ar citiem ģimenes locekļiem iesniedza kopīgu pieteikumu uz atbalstu nolūkā būvēt cūku kūti, kuras paredzētā ietilpība būtu līdz pat 600 sivēnmātēm. Katrs no kopīgā pieteikuma dalībniekiem pieteicās uz lielāko iespējamo atbalsta līmeni, kas bija apmēram 215 000 EUR. Tā kā attiecīgā pasākuma mērķis bija atbalstīt mazu un vidēju saimniecību attīstību, attiecināmības noteikumos bija paredzēts, ka pieteikuma iesniedzēja saimniecība nedrīkst pārsniegt ne ekonomisko lielumu 250 000 EUR apmērā, ne platības maksimālo lielumu, kas noteikts kā 300 hektāri. Kaut arī šie saņēmēji apgalvoja, ka to uzņēmumi ir neatkarīgi viens no otra, mēs konstatējām, ka viņi turēja akcijas ģimenes uzņēmumā, kas darbojās tajā pašā vietā. Ņemot vērā saņēmēja akcijas ģimenes uzņēmumā, viņa saimniecības ekonomiskais lielums pārsniedza maksimālo pieļaujamo lielumu. Mēs jau iepriekš bijām konstatējuši apjomīgas attiecināmības noteikumu neievērošanas kļūdas vairākās dalībvalstīs, kur saņēmēji nebija izpildījuši nosacījumus, lai saņemtu maziem un vidējiem uzņēmumiem paredzētu atbalstu (14).
  Igaunijā kāds saņēmējs ieguva atbalstu, kas paredzēts gados jauniem lauksaimniekiem uzņēmējdarbības uzsākšanai, un sāka darbu lauku saimniecībā. Attiecināmības noteikumos teikts, ka visiem Valdes locekļiem ir jābūt gados jauniem lauksaimniekiem, lai tādējādi nodrošinātu, ka viņiem ir kontrole pār saimniecību visā uzņēmējdarbības uzsākšanas posmā. Kad bija izmaksāta pirmā atbalsta daļa (bet vēl turpinājās uzņēmējdarbības uzsākšanas posms), Valdē tika pieņemts otrs loceklis, kurš nebija gados jauns lauksaimnieks. Tādējādi atbalsta saņēmējs kļuva neattiecināms. Igaunijas iestādes izmaksāja otro atbalsta daļu, nekonstatējot attiecināmības nosacījumu pārkāpumu.
  Arī Itālijā mēs konstatējām neattiecināmu saņēmēju, kurš bija saņēmis atbalstu uzņēmējdarbības uzsākšanai gados jauniem lauksaimniekiem. Iemesls bija līdzīgs kā tikko aprakstītajā gadījumā Igaunijā. Pēc mūsu revīzijas apmeklējuma Itālijas iestādes nolēma maksājumu atgūt. |
| --- | --- |

7.23.

7.3. izcēlums

Daži atbalsta saņēmēji nebija ievērojuši attiecināmības noteikumus, ko piemēro investīcijām lauku saimniecībās un uzņēmējdarbības attīstības projektiem

Polijā kāds atbalsta saņēmējs ar citiem ģimenes locekļiem iesniedza kopīgu pieteikumu uz atbalstu nolūkā būvēt cūku kūti, kuras paredzētā ietilpība būtu līdz pat 600 sivēnmātēm. Katrs no kopīgā pieteikuma dalībniekiem pieteicās uz lielāko iespējamo atbalsta līmeni, kas bija apmēram 215 000 EUR. Tā kā attiecīgā pasākuma mērķis bija atbalstīt mazu un vidēju saimniecību attīstību, attiecināmības noteikumos bija paredzēts, ka pieteikuma iesniedzēja saimniecība nedrīkst pārsniegt ne ekonomisko lielumu 250 000 EUR apmērā, ne platības maksimālo lielumu, kas noteikts kā 300 hektāri. Kaut arī šie saņēmēji apgalvoja, ka to uzņēmumi ir neatkarīgi viens no otra, mēs konstatējām, ka viņi turēja akcijas ģimenes uzņēmumā, kas darbojās tajā pašā vietā. Ņemot vērā saņēmēja akcijas ģimenes uzņēmumā, viņa saimniecības ekonomiskais lielums pārsniedza maksimālo pieļaujamo lielumu. Mēs jau iepriekš bijām konstatējuši apjomīgas attiecināmības noteikumu neievērošanas kļūdas vairākās dalībvalstīs, kur saņēmēji nebija izpildījuši nosacījumus, lai saņemtu maziem un vidējiem uzņēmumiem paredzētu atbalstu (14).

Igaunijā kāds saņēmējs ieguva atbalstu, kas paredzēts gados jauniem lauksaimniekiem uzņēmējdarbības uzsākšanai, un sāka darbu lauku saimniecībā. Attiecināmības noteikumos teikts, ka visiem Valdes locekļiem ir jābūt gados jauniem lauksaimniekiem, lai tādējādi nodrošinātu, ka viņiem ir kontrole pār saimniecību visā uzņēmējdarbības uzsākšanas posmā. Kad bija izmaksāta pirmā atbalsta daļa (bet vēl turpinājās uzņēmējdarbības uzsākšanas posms), Valdē tika pieņemts otrs loceklis, kurš nebija gados jauns lauksaimnieks. Tādējādi atbalsta saņēmējs kļuva neattiecināms. Igaunijas iestādes izmaksāja otro atbalsta daļu, nekonstatējot attiecināmības nosacījumu pārkāpumu.

Arī Itālijā mēs konstatējām neattiecināmu saņēmēju, kurš bija saņēmis atbalstu uzņēmējdarbības uzsākšanai gados jauniem lauksaimniekiem. Iemesls bija līdzīgs kā tikko aprakstītajā gadījumā Igaunijā. Pēc mūsu revīzijas apmeklējuma Itālijas iestādes nolēma maksājumu atgūt.

| 7.24. | Mēs pārbaudījām 70 darījumus, kas bija veikti, pamatojoties uz lauksaimnieku deklarēto platību vai dzīvnieku skaitu, tostarp maksājumus par agrovides un klimata saistību ievērošanu, kompensācijas maksājumus lauksaimniekiem apgabalos, kuros ir dabas ierobežojumi, un maksājumus par bioloģisko saimniekošanu. Šajos darījumos mēs konstatējām 14 gadījumus, kad bija norādīta pārāk liela attiecināmā platība vai dzīvnieku skaits, lai gan 10 gadījumos pārsniegums bija mazāks nekā 5 %. Tāpat mēs novērojām vienu gadījumu, kad maksājumu aģentūra bija nepareizi aprēķinājusi atbalstu. |
| --- | --- |

7.24.

Tirgus pasākumi

| 7.25. | Lauksaimniecības tirgus pasākumi iedalās vairākās dažādās shēmās, kam piemēro dažādus attiecināmības nosacījumus. No 14 izlasē iekļautajiem darījumiem mēs konstatējām trīs gadījumus, kad maksājumu aģentūras bija atlīdzinājušas neattiecināmas izmaksas, un vienu gadījumu, kad nebija ievēroti publiskā iepirkuma noteikumi. |
| --- | --- |

7.25.

Zivsaimniecības, vides un klimata politika

| 7.26. | Arī zivsaimniecības, vides un klimata politikā projektu atlases kritēriji un attiecināmības prasības ir dažādas. No sešiem pārbaudītajiem darījumiem mēs konstatējām trīs projektus, kuros nebija ievēroti visi attiecināmības nosacījumi, tātad tie ietekmē mūsu aprēķināto kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

7.26.

Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi

AGRI ĢD ziņojumi par KLP izdevumu pareizību

| 7.27. | KLP maksājumus pārbauda, izmantojot IAKS (sk. 7.16.–7.18. punktu attiecībā uz tiešajiem maksājumiem) un citas kontroles sistēmas (sk.
  7.4. izcēlumu
  ). Katru gadu visu 76 maksājumu aģentūru direktori iesniedz AGRI ĢD gada pārvaldības deklarāciju par kontroles sistēmu efektivitāti, kā arī ziņojumu par savas maksājumu aģentūras administratīvajām un uz vietas veiktajām pārbaudēm (“kontroles statistika”). Kopš 2015. gada, lai sniegtu papildu pārliecību, sertifikācijas struktūru pienākums ir attiecībā uz katru maksājumu aģentūru sniegt ikgadēju atzinumu par dalībvalstu iesniegto atlīdzināmo izdevumu likumību un pareizību (15).






  7.4. izcēlums


  KLP pārliecības iegūšanas modelis, 2014.–2020. g.
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

7.27.

7.4. izcēlums

KLP pārliecības iegūšanas modelis, 2014.–2020. g.

Image 47

Avots:

ERP.

| 7.28. | AGRI ĢD izmanto valstu kontroles statistikas datus, ko saņem no maksājumu aģentūrām. Ģenerāldirektorāts arī izdara korekcijas saskaņā ar rezultātiem, kas iegūti sertifikācijas struktūru revīzijās, kā arī balstoties uz pašu veiktajām pārbaudēm un profesionālo spriedumu, lai iegūtu “koriģētus kļūdu īpatsvarus” tiešajiem maksājumiem, lauku attīstībai un tirgus pasākumiem. Tad AGRI ĢD no šā skaitļa atņem aplēstās (16) nākotnes finanšu korekcijas un atgūstamos līdzekļus un tādējādi aprēķina galīgo riskam pakļauto summu (sk. 
  7.5. izcēlumu
  ).






  7.5. izcēlums



  AGRI ĢD informācija par pareizību
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

7.28.

7.5. izcēlums

AGRI ĢD informācija par pareizību

Image 48

Avots:

ERP.

| 7.29. | Mēs pārbaudījām AGRI ĢD ziņojumus par 2018. gadā veiktajiem 18 pārbaudes apmeklējumiem sertifikācijas struktūrās un attiecībā uz piecām maksājumu aģentūrām (17) mēs pārbaudījām:






  — | AGRI ĢD un sertifikācijas struktūru veiktās kontroles statistikas pārbaudes, |
| --- | --- | --- |

7.29.

—

AGRI ĢD un sertifikācijas struktūru veiktās kontroles statistikas pārbaudes,

| — | AGRI ĢD koriģētā kļūdu īpatsvara aprēķinu. |
| --- | --- |

—

AGRI ĢD koriģētā kļūdu īpatsvara aprēķinu.

| 7.30. | Mēs pārbaudījām arī, kā AGRI ĢD kopumā aprēķināja KLP koriģēto kļūdu īpatsvaru, nākotnes korekciju un atgūstamo līdzekļu aplēsi un savā GDP norādīto galīgo riskam pakļauto summu. |
| --- | --- |

7.30.

AGRI ĢD konsekventi piemēroja metodoloģiju

| 7.31. | AGRI ĢD konsekventi piemēroja metodoloģiju, pārskatot maksājumu aģentūru kontroles statistiku, apmeklējot sertifikācijas struktūras un atspoguļojot informāciju par pareizību gada darbības pārskatā. AGRI ĢD revīzijas rokasgrāmatā nesen ieviestās izmaiņas saskan ar mūsu ieteikumiem (18) un Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem (19). |
| --- | --- |

7.31.

AGRI ĢD pārbaudes apmeklējumos tika konstatētas nepilnības sertifikācijas struktūru darbā

| 7.32. | AGRI ĢD 2018. gadā rīkoja 18 pārbaudes apmeklējumus 17 sertifikācijas struktūrās un konstatēja vairākus problēmjautājumus, tostarp:






  — | deviņu sertifikācijas struktūru izlases veidošanas metodoloģija daļēji neatbilda Komisijas norādījumiem, un trijos no šiem gadījumiem Komisija konstatēja, ka tas vājināja sertifikācijas struktūru izlašu reprezentativitāti, |
| --- | --- | --- |

7.32.

—

deviņu sertifikācijas struktūru izlases veidošanas metodoloģija daļēji neatbilda Komisijas norādījumiem, un trijos no šiem gadījumiem Komisija konstatēja, ka tas vājināja sertifikācijas struktūru izlašu reprezentativitāti,

| — | deviņas sertifikācijas struktūras, astoņas no kurām sakrīt arī ar iepriekšējā ievilkumā minētajām, nepietiekami pārbaudīja attiecināmības nosacījumus vai saimniekošanas saistības. |
| --- | --- |

—

deviņas sertifikācijas struktūras, astoņas no kurām sakrīt arī ar iepriekšējā ievilkumā minētajām, nepietiekami pārbaudīja attiecināmības nosacījumus vai saimniekošanas saistības.

| 7.33. | Pēdējos četros gados (2015.–2018. g.) AGRI ĢD ir veicis pārbaudes apmeklējumus apmēram 80 % sertifikācijas struktūru, kurās ir skatītas dažādas atlasītas izdevumu kategorijas, un ir secinājis, ka var pilnībā paļauties uz aptuveni vienu ceturto daļu šo struktūru darba. Mūsu apkopojums par 2018. gadā veikto 18 pārbaudes apmeklējumu rezultātiem ir sniegts
  7.6. izcēlumā
  . Kā jau atzīmējām pagājušajā gadā, sertifikācijas struktūru darbs vēl jāuzlabo, ja Komisija gatavojas to izmantot kā galveno avotu pārliecības iegūšanai par KLP izdevumu pareizību (20).






  7.6. izcēlums


  Apkopojums par AGRI ĢD 2018. gada pārbaudes apmeklējumu rezultātiem attiecībā uz atlasītām sertifikācijas struktūru pārbaudīto izdevumu kategorijām
















  Avots: | ERP, pamatojoties uz AGRI ĢD pārbaudēm. |
| --- | --- | --- |

7.33.

7.6. izcēlums

Apkopojums par AGRI ĢD 2018. gada pārbaudes apmeklējumu rezultātiem attiecībā uz atlasītām sertifikācijas struktūru pārbaudīto izdevumu kategorijām

Image 49

Avots:

ERP, pamatojoties uz AGRI ĢD pārbaudēm.

Liela daļa AGRI ĢD publicēto kļūdu īpatsvaru ir iegūti, piemērojot vienotas likmes korekcijas dalībvalstu paziņotajiem kļūdu īpatsvariem

| 7.34. | Pamatojoties uz maksājumu aģentūru kontroles statistiku, dalībvalstis ziņoja, ka kopējais kļūdu līmenis visos KLP izdevumos ir apmēram 1 % (21). Mēs izskatījām korekcijas, ko AGRI ĢD bija piemērojis dalībvalstu kļūdu īpatsvariem (sk. 7.28. punktu). Tāpat kā iepriekšējos gados AGRI ĢD lielāko daļu korekciju balstīja uz pašas veiktajām maksājumu aģentūru sistēmu un izdevumu pārbaudēm. Ģenerāldirektorāts pārsvarā šīs korekcijas aprēķina, izmantojot vienotas likmes, kuru nolūks ir atspoguļot to nepilnību nopietnību un apmēru, kuras ģenerāldirektorāts atklājis kontroles sistēmās. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | AGRI ĢD gada darbības pārskatā ir aplēsts, ka riskam pakļautā summa maksājumu brīdī ir apmēram 2,1 % KLP izdevumiem kopā un apmēram 1,8 % tiešajiem maksājumiem. Komisija šos rezultātus norāda arī Gada pārvaldības un izpildes ziņojumā (AMPR). |
| --- | --- |

7.35.

CLIMA ĢD gada darbības pārskats

| 7.36. | Mēs izskatījām CLIMA ĢD gada darbības pārskatu. Pārskats bija sagatavots saskaņā ar Komisijas iekšējām instrukcijām. Tā kā mūsu izlasē par 2018. gadu nebija iekļauti klimata politikas darījumi, mūsu rīcībā nav revīzijas rezultātu, ko mēs varētu salīdzināt ar CLIMA ĢD paziņoto informāciju par izdevumu pareizību. |
| --- | --- |

7.36.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums

| 7.37. | Iegūtie revīzijas pierādījumi, kurus izklāstījām šajā nodaļā, kopumā liecina, ka aplēstais kļūdu līmenis kategorijas “Dabas resursi” izdevumos kopumā bija būtisks. Saskaņā ar mūsu veiktajām darījumu pārbaudēm kategorijā “Dabas resursi” kopējais kļūdu līmenis ir 2,4 % (sk.
  7.1. pielikumu
  ). Tomēr mūsu rezultāti liecina, ka kļūdu līmenis nebija būtisks ELGF tiešajos maksājumos, kas veido 72 % šīs DFS kategorijas izdevumu. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Komisijas Gada pārvaldības un izpildes ziņojumā publicētā Komisijas aplēse par riskam pakļautajām summām maksājumu brīdī KLP izdevumos un tiešajos maksājumos (sk. 7.35. punktu), atbilst mūsu secinājumam. |
| --- | --- |

7.38.

Ieteikumi

| 7.39. | Mūsu konstatējumi par to, kā ir izpildīti Palātas 2015. gada pārskatā sniegtie seši ieteikumi, ir aprakstīti
  7.3. pielikumā
  . Komisija šos ieteikumus bija ieviesusi pilnībā. |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | Mūsu 2017. gada pārskatā Komisijai doto ieteikumu izpildes termiņš bija 2019. gada beigas. Ieteikumi attiecās uz dalībvalstu pasākumiem un to mērķis bija risināt kļūdu cēloņus un uzlabot sertifikācijas struktūru darba kvalitāti. Šie ieteikumi ir saistīti arī ar šā gada konstatējumiem un secinājumiem, un mēs sekosim to izpildei. |
| --- | --- |

7.40.

2. daļa. Darbības rezultāti

| 7.41. | 2018. gadā mēs publicējām astoņus īpašos ziņojumus attiecībā uz izdevumiem par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Īpašajos ziņojumos par KLP tika aplūkota atjaunojamā enerģija lauku apvidos, pamata maksājuma shēma, iespējas lauku attīstības projektu finansēšanai un dzīvnieku labturība. Mēs publicējām ziņojumus arī par gaisa piesārņojumu, oglekļa dioksīda uztveršanu un uzglabāšanu, plūdu novēršanu un pārtuksnešošanos. Turklāt tika publicēts informatīvais apskats par KLP nākotni un atzinums par likumdošanas priekšlikumiem attiecībā uz KLP pēc 2020. gada (sk. 3.50.–3.52. punktu). |
| --- | --- |

7.41.

| 7.42. | 2018. gada darījumu pareizības pārbaudēs mēs skatījām:






  a) | izlasē iekļauto lauku attīstības darbību izpildi un izmaksas, galveno uzmanību pievēršot tiešajiem rezultātiem; |
| --- | --- | --- |

7.42.

a)

izlasē iekļauto lauku attīstības darbību izpildi un izmaksas, galveno uzmanību pievēršot tiešajiem rezultātiem;

| b) | Komisijas un dalībvalstu veikto darbības rezultātu mērīšanu un ziņošanu atbilstoši KLP kopīgajai uzraudzības un novērtēšanas sistēmai, galveno uzmanību pievēršot pasākumu koprezultātiem. |
| --- | --- |

b)

Komisijas un dalībvalstu veikto darbības rezultātu mērīšanu un ziņošanu atbilstoši KLP kopīgajai uzraudzības un novērtēšanas sistēmai, galveno uzmanību pievēršot pasākumu koprezultātiem.

Lauku attīstības darbību snieguma novērtējums

| 7.43. | Mēs 18 dalībvalstīs pārbaudījām 113 izlasē iekļautas lauku attīstības darbības (22) atbilstoši 13 pasākumiem, tostarp tika pārbaudītas šādas darbības:






  — | kompensācijas maksājumi lauksaimniekiem, kuri ir uzņēmušies agrovides un klimata saistības apgabalos, kuros ir dabas ierobežojumi, |
| --- | --- | --- |

7.43.

—

kompensācijas maksājumi lauksaimniekiem, kuri ir uzņēmušies agrovides un klimata saistības apgabalos, kuros ir dabas ierobežojumi,

| — | atbalsts lauku saimniecību modernizēšanai, piemēram, ēku celtniecība vai jauna aprīkojuma iegāde, |
| --- | --- |

—

atbalsts lauku saimniecību modernizēšanai, piemēram, ēku celtniecība vai jauna aprīkojuma iegāde,

| — | atbalsts uzņēmējdarbības uzsākšanai gados jauniem lauksaimniekiem, |
| --- | --- |

—

atbalsts uzņēmējdarbības uzsākšanai gados jauniem lauksaimniekiem,

| — | atbalsts pamatpakalpojumiem un ciematu atjaunošanai lauku apvidos. |
| --- | --- |

—

atbalsts pamatpakalpojumiem un ciematu atjaunošanai lauku apvidos.

| 7.44. | Mēs novērtējām, vai:






  — | darbību iznākumā bija nodrošināti plānotie tiešie rezultāti, |
| --- | --- | --- |

7.44.

—

darbību iznākumā bija nodrošināti plānotie tiešie rezultāti,

| — | dalībvalstis bija pārbaudījušas, cik pamatotas ir saistība ar investīciju projektiem deklarētās izmaksas, |
| --- | --- |

—

dalībvalstis bija pārbaudījušas, cik pamatotas ir saistība ar investīciju projektiem deklarētās izmaksas,

| — | pienācīgi bija izmantotas vienkāršoto izmaksu iespējas. |
| --- | --- |

—

pienācīgi bija izmantotas vienkāršoto izmaksu iespējas.

Lielākoties darbību iznākumā bija nodrošināti plānotie tiešie rezultāti

| 7.45. | Mūsu revīzijas laikā bija pabeigtas 103 no mūsu pārbaudītajām 113 darbībām. Tajos 10 gadījumos, kad darbību iznākumā nebija nodrošināti plānotie tiešie rezultāti, vai nu investīcijas nebija veiktas saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem un specifikācijām, vai arī atbalsta saņēmēji bija deklarējuši pārāk lielas attiecināmās lauksaimniecības platības. |
| --- | --- |

7.45.

Dalībvalstis pārsvarā pārbaudīja izmaksu pamatotību, bet maz izmantoja vienkāršoto izmaksu iespējas

| 7.46. | 47 projektos no mūsu pārbaudītajiem 49 projektiem, kuros veica investīcijas lauku saimniecībās vai attīstīja uzņēmējdarbību, dalībvalstis bija ieviesušas procedūras, ar kurām pārbaudīja deklarēto izmaksu pamatotību; šādas procedūras ir, piemēram, iepirkuma procedūra, atsauces izmaksu izmantošana vai piedāvājumu salīdzināšana. Tomēr vienā no šiem gadījumiem ieviestās procedūras nebija pienācīgi piemērotas. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Mēs jau agrāk esam norādījuši, ka dažos projektos vienkāršoto izmaksu iespējas varētu vienkāršot administrēšanu un samazināt izmaksas (23). Tas jo īpaši sakāms par pasākumiem, kuri ietver līdzīga veida darbības un izdevumus (24). |
| --- | --- |

7.47.

| 7.48. | Dalībvalstis izmantoja vienkāršoto izmaksu iespējas, tostarp, vienreizējus maksājumus vai vienotas likmes, trijos no pārbaudītajiem 49 projektiem (sk. piemēru
  7.7. izcēlumā
  ). Valsts iestādes būtu varējušas izmantot vienkāršoto izmaksu iespējas vismaz saistībā ar dažām izmaksām vēl 16 projektos. Mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 11/2018 bijām formulējuši ieteikumus Komisijai ar mērķi veicināt vienkāršoto izmaksu iespēju pienācīgu izmantošanu.






  7.7. izcēlums


  Vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanas piemērs






  Somijā no ES budžeta bija finansētas vietēja attīstības projekta netiešās izmaksas, piemērojot vienotas likmes. Valsts iestādes bija noteikušas netiešo izmaksu kategorijas jau iepriekš un aprēķināja finansējumu kā vienotas likmes procentuālo daļu no attiecīgajām projekta tiešajām izmaksām. |
| --- | --- |

7.48.

7.7. izcēlums

Vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanas piemērs

Somijā no ES budžeta bija finansētas vietēja attīstības projekta netiešās izmaksas, piemērojot vienotas likmes. Valsts iestādes bija noteikušas netiešo izmaksu kategorijas jau iepriekš un aprēķināja finansējumu kā vienotas likmes procentuālo daļu no attiecīgajām projekta tiešajām izmaksām.

KLP kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma

| 7.49. | KLP kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma (KUNS) ir noteikumu, procedūru un rādītāju kopums, kas ļauj regulāri un visaptveroši novērtēt katra pasākuma progresu, efektivitāti un lietderību, par atskaites punktu ņemot KLP mērķus (25). Ar KUNS rādītājiem tiek darīts sekojošais: a) aprakstīts ar KLP darbību nodrošinātais produkts (tiešo rezultātu rādītāji), b) mērītas tūlītēji panāktās izmaiņas (koprezultāta rādītāji) un c) parādītas darbības ilgtermiņa sekas, proti, kā ir veicināta vispārējo KLP mērķu sasniegšana (ietekmes rādītāji) (26). KUNS ir prasīts Komisijai un dalībvalstīm veikt novērtēšanu, pamatojoties uz daudzgadu plānu (27). |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Mēs izskatījām rādītājus, kas attiecās uz 113 lauku attīstības maksājumiem un 95 tiešajiem maksājumiem, pamatojoties uz
  7.8. izcēlumā
  dotajām definīcijām. Galveno uzmanību pievērsām koprezultāta rādītājiem, kuriem ir tieša saikne ar attiecīgo darbību. Šī pārbaude papildina mūsu darbu saistībā ar rezultatīvo rādītāju izmantošanu programmu līmenī, par ko mēs ziņojam
  3. nodaļā
  .






  7.8. izcēlums



  Ieguldījuma, tiešo rezultātu, koprezultāta un ietekmes definīcijas
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

7.50.

7.8. izcēlums

Ieguldījuma, tiešo rezultātu, koprezultāta un ietekmes definīcijas

Image 50

Avots:

ERP.

| 7.51. | Mēs ņēmām vērā savus agrākos konstatējumus par KUNS (28). Jau agrāk bijām norādījuši, ka uzraudzības un novērtēšanas sistēmai jāsniedz informācija par gadījumiem, kad izdevumi ir efektīvi un lietderīgi un kad tie tādi nav. Īpaši koprezultāta rādītājiem jānorāda uz darbības tiešajiem un tūlītējiem iznākumiem, proti, kas faktiski ar izdevumiem ir sasniegts (29). |
| --- | --- |

7.51.

Nepilnības attiecībā uz koprezultāta rādītājiem lauku attīstības izdevumos

| 7.52. | Jau agrāk esam ziņojuši, ka, iespējams, lauku attīstības darbības nespēs sasniegt paredzēto koprezultātu, lai gan saskaņā ar līgumiem tiek sasniegti faktiskie tiešie rezultāti (30). Lai gan šogad konstatējām, ka lielākajā daļā darbību bija nodrošināti paredzētie tiešie rezultāti (sk. 7.45. punktu), mēs atkal novērojām vairākas nepilnības saistībā ar koprezultāta rādītāju izmantošanu lauku attīstības izdevumos. Mūsu pārbaudes rezultāti ir īsumā apkopoti
  7.9. izcēlumā
  un sīkāk aprakstīti turpmākajos punktos.






  7.9. izcēlums


  Darbības rezultātu mērīšanas un ziņošanas nepilnības lauku attīstības izdevumos
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

7.52.

7.9. izcēlums

Darbības rezultātu mērīšanas un ziņošanas nepilnības lauku attīstības izdevumos

Image 51

Avots:

ERP.

KUNS rezultatīvie rādītāji neaptver visus lauku attīstības izdevumus

| 7.53. | Mēs konstatējām, ka no 113 pārbaudītajām lauku attīstības darbībām 35 darbībām nebija izvirzīti piemēroti koprezultāta rādītāji, ar ko mērīt darbības tūlītējo un tiešo iznākumu (sk.
  7.10. izcēlumu
  ). Tā tas bija ar 13. pasākumu “Maksājums apgabalam, kurā ir dabas ierobežojumi” un pieciem citiem apakšpasākumiem (31). |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Mēs konstatējām, ka 15 no tiem 35 projektiem, kuriem nebija KUNS koprezultāta rādītāju, dalībvalstis pašas rīkojās, lai novērstu šo trūkumu, un izvirzīja pašas savus rādītājus (sk.
  7.10. izcēlumu
  ).






  7.10. izcēlums


  20 projektos no 113 (18 %) lauku attīstības projektiem netika uzraudzīts koprezultāts
















  Avots: | ERP. |
| --- | --- | --- |

7.54.

7.10. izcēlums

20 projektos no 113 (18 %) lauku attīstības projektiem netika uzraudzīts koprezultāts

Image 52

Avots:

ERP.

Ierobežota informācija par to, vai izdevumi veicina pioritāro jomu mērķu sasniegšanu

| 7.55. | Piecās no 14 pārbaudītajām prioritārajām jomām nebija skaidras saiknes starp mērķiem un attiecīgajiem koprezultāta rādītājiem, tāpēc ir ierobežota informācija par to, vai atbalstītās darbības veicināja mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Piemēram, prioritārā joma 2B ir paredzēta tam, lai “atvieglotu atbilstīgi kvalificētu lauksaimnieku ienākšanu lauksaimniecības nozarē un jo īpaši paaudžu maiņu”. Lielākā daļa maksājumu šajā prioritārajā jomā ir darbības uzsākšanas maksājumi gados jauniem lauksaimniekiem. Vienīgais koprezultāta rādītājs ir: “to lauku saimniecību procentuālā daļa, kurām ir atbalstīts darījumdarbības attīstības plāns/ieguldījumi gados jauniem lauksaimniekiem”. Šis rādītājs sniedz ierobežotu informāciju par lauksaimniecības nozarē jaunienākušo lauksaimnieku iemaņām un par faktisko paaudzes nomaiņas īpatsvaru. |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Mēs konstatējām trīs gadījumus, kad attiecināmības kritērijiem, kurus izmantoja darbību atlasē, nebija saiknes ar attiecīgajiem rezultatīvajiem rādītājiem (sk. piemērus
  7.11. izcēlumā
  ). Tātad šīs darbības neveicināja prioritāro jomu mērķu sasniegšanu.






  7.11. izcēlums


  Projekti, kuriem trūkst saiknes ar prioritārās jomas mērķiem






  Vācijā tika īstenots projekts, kurā izbūvēja plūdu aizkavēšanas uzbērumu, lai aizsargātu viduslaiku pilsētas rajonu. Šo projektu ieskaitīja prioritārajā jomā 3B “Lauku saimniecību riska novēršana un pārvaldības atbalsts”. Koprezultāta rādītājs bija “procentuālais daudzums lauku saimniecību, kas piedalās riska pārvaldības shēmās”.
  Zviedrijas iestādes ziņoja par atbalstu lauksaimniecības darbību veicināšanai un tirgvedībai kā par tādu, kas veicina prioritāro jomu 4B “Ūdenssaimniecības uzlabošana”. Šīs prioritārās jomas koprezultāta rādītājs bija “procentuālais daudzums lauksaimniecības zemes, kurā piemēro uz ūdenssaimniecības uzlabošanu orientētus pārvaldības līgumus”. |
| --- | --- |

7.57.

7.11. izcēlums

Projekti, kuriem trūkst saiknes ar prioritārās jomas mērķiem

Vācijā tika īstenots projekts, kurā izbūvēja plūdu aizkavēšanas uzbērumu, lai aizsargātu viduslaiku pilsētas rajonu. Šo projektu ieskaitīja prioritārajā jomā 3B “Lauku saimniecību riska novēršana un pārvaldības atbalsts”. Koprezultāta rādītājs bija “procentuālais daudzums lauku saimniecību, kas piedalās riska pārvaldības shēmās”.

Zviedrijas iestādes ziņoja par atbalstu lauksaimniecības darbību veicināšanai un tirgvedībai kā par tādu, kas veicina prioritāro jomu 4B “Ūdenssaimniecības uzlabošana”. Šīs prioritārās jomas koprezultāta rādītājs bija “procentuālais daudzums lauksaimniecības zemes, kurā piemēro uz ūdenssaimniecības uzlabošanu orientētus pārvaldības līgumus”.

Lielākajai daļai koprezultāta rādītāju bija ierobežojumi un trūkumi

| 7.58. | Tikai ar nedaudziem koprezultāta rādītājiem tiek mērīts atbalsta tiešais iznākums. Tā, ar 17 no 25 koprezultāta rādītājiem, ko izmanto lauku attīstības jomā, mērīja piešķirtā atbalsta apmēru, bet nevis to, vai atbalsts bija efektīvi veicinājis prioritārās jomas mērķus (32). |
| --- | --- |

7.58.

| 7.59. | Daži koprezultāta rādītāji nav precīzi. Viens no rādītājiem, kas ir ieviests, lai mērītu iznākumu 7. pasākumā “Pamatpakalpojumi un ciematu atjaunošana lauku apvidos”, ir “procentuālais daudzums lauku iedzīvotāju, kuri gūst labumu no uzlabotiem pakalpojumiem/infrastruktūras”. “Iedzīvotāji” ir definēti kā “to iedzīvotāju skaits attiecīgajā apvidū (piem., pašvaldībā, pašvaldību grupā ...), kas saņem pakalpojumu/izmanto infrastruktūru”. Tādos gadījumos dalībvalstis var paziņot visu iedzīvotāju skaitu, kuri dzīvo pašvaldībā, kurā īstenota konkrētā darbība, neatkarīgi no faktiskā skaita iedzīvotāju, kuri no šīs darbības guvuši labumu. Mēs šo problēmu esam jau pieminējuši saistībā ar iepriekšējo (2007.–2013. g.) plānošanas periodu (33). |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Piemērojot sešus no koprezultāta rādītājiem, tiek rīkotas aptaujas, kurās analīzē attiecīgajā prioritārajā jomā pabeigtu darbību izlasi. Aprēķinu metodoloģija ir balstīta uz vispārējiem norādījumiem, ko Komisija izdeva, kad projektu īstenošana jau bija sākusies. |
| --- | --- |

7.60.

Līdzīgas nepilnības saistībā ar tiešo maksājumu koprezultāta rādītājiem

| 7.61. | Pārbaudījuši tiešo maksājumu izlasi, apstiprinām, ka saistībā ar darbības rezultātu uzraudzību pastāv divas galvenās nepilnības, par ko ziņojām divos īpašajos ziņojumos: Nr. 1/2016 “Vai Komisijas sistēma darbības rezultātu novērtēšanai attiecībā uz lauksaimnieku ienākumiem ir labi izstrādāta un balstīta uz pamatotiem datiem” un Nr. 10/2017 “ES atbalsts gados jauniem lauksaimniekiem jāplāno mērķtiecīgāk, lai veicinātu efektīvu paaudžu maiņu”. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Viens no mērķiem, kāpēc tiešos maksājumus piešķir gados jauniem lauksaimniekiem, ir “uzlabot lauksaimniecības konkurētspēju”. Tomēr attiecīgie koprezultāta rādītāji nav skaidri saistīti ar maksājumu būtību, jo ar tiem mēra “pievienoto vērtību pārtikas apritē iesaistītajiem primārajiem ražotājiem”, “ES lauksaimniecības produktu tirdzniecību” un “ES preču cenas salīdzinājumā ar pasaules cenām” (34). |
| --- | --- |

7.62.

| 7.63. | Mēs jau agrāk esam ziņojuši par zaļināšanas maksājuma darbības rezultātiem (35). Mēs bijām konstatējuši, ka Komisijas koprezultāta rādītāju, ar kuru mēra “to platību daļu, kurās praktizē zaļināšanu”, tikai ierobežotā mērā var izmantot, lai uzraudzītu ar šo praksi sasniegtos rezultātus. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Pēc 2017. un 2018. gada sausuma periodiem dažas dalībvalstis atļāva lauksaimniekiem izmantot ražošanai zemi, kas bija deklarēta kā “ekoloģiski nozīmīgas platības” (36) (galvenokārt papuvē esoša zeme). Dalībvalstis ziņoja par tiešajiem rezultātiem un koprezultātu, pamatojoties uz lauksaimnieku sākotnēji deklarētajām ekoloģiski nozīmīgajām platībām tā vietā, lai ņemtu vērā faktisko zemes izmantojumu. Tas negatīvi ietekmēja tiešo rezultātu un koprezultāta rādītāju ticamību saistībā ar zaļināšanas maksājumiem. |
| --- | --- |

7.64.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums

| 7.65. | Lielākajā daļa pabeigto lauku attīstības darbību, kuras mēs pārbaudījām, bija sasniegti iecerētie tiešie rezultāti. Lai gan dalībvalstis pārsvarā piemēroja vajadzīgās procedūras, lai pārbaudītu projektu izmaksu pamatotību, tās maz izmantoja vienkāršoto izmaksu iespējas. |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | Mēs konstatējām vairākas nepilnības saistībā ar to, kā Komisija un dalībvalstis piemēroja kopīgajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā (KUNS) paredzētos koprezultāta rādītājus, lai mērītu pašreizējā 2014.–2020. gada plānošanas perioda lauksaimniecības un lauku attīstības izdevumu darbības rezultātus un ziņotu par tiem. Savā priekšlikumā pāriet uz tādu KLP īstenošanas modeli, kas orientēts uz darbības rezultātiem, Komisija definēja kopējus tiešo rezultātu, koprezultāta un ietekmes rādītājus (37). Mūsu Atzinumā Nr. 7/2018 par šo priekšlikumu mēs atzinīgi novērtējām šādu pāreju, tomēr konstatējām, ka šie rādītāji vēl nebija pilnībā izstrādāti (38) un izteicām par tiem konkrētus komentārus (39). |
| --- | --- |

7.66.

Ieteikumi

7.1. ieteikums. Jārisina nepilnības saistībā ar KLP darbības rezultātu mērīšanu un ziņošanu

Laikposmam pēc 2020. gada Komisijai jāņem vērā nepilnības, ko mēs esam konstatējuši pašreizējā sistēmā, lai nodrošinātu, ka ar koprezultāta rādītājiem pienācīgi tiek mērīti darbību iznākumi un ka tiem ir skaidra saikne ar attiecīgo intervenci un politikas mērķiem (sk. 7.52.–7.64. punktu).

Īstenošanas mērķtermiņš: 2020. gads.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.), 110. panta 1. punkts.

(2)  Regula (ES) Nr. 1306/2013, 110. panta 2. punkts.

(3)  Izlasē ietilpa 95 tiešie maksājumi, 14 tirgus pasākumi, 136 maksājumi atbilstoši lauku attīstības programmām un 6 maksājumi zivsaimniecībai un vides un klimata politikai.

(4)  Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Vācija, Igaunija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Ungārija, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. Izlasē ietilpa arī trīs tieši pārvaldīti darījumi.

(5)  Mēs konstatējām arī divpadsmit gadījumus, kuros nebija ievēroti noteikumi, bet tam nebija finansiālas ietekmes.

(6)  Mūsu kļūdu aprēķina pamatā ir reprezentatīva izlase. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Mums ir 95 % pārliecības, ka aplēstais kļūdu līmenis datu kopā ir no 1,2 % līdz 3,6 % (attiecīgi apakšējā un augšējā kļūdu robeža).

(7)  Atsaistītā atbalsta maksājumus veic par visu attiecināmo lauksaimniecības zemi neatkarīgi no tā, vai to izmanto ražošanai.

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/iacs_en

(9)  Sk. ERP 2015. gada pārskata 7.17. punktu, 2016. gada pārskata 7.13. punktu un 2017. gada pārskata 7.16. punktu.

(10)  Sk. ERP 2015. gada pārskata 7.17. punktu.

(11)  Sk. ERP 2017. gada pārskata 7.46.–7.55. punktu.

(12)  Sk. ERP 2016. gada pārskata 7.15. punktu un 2017. gada pārskata 7.16. punktu.

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

(14)  Sk. ERP 2016. gada pārskata 7.26. punktu.

(15)  Sk. arī ERP Īpašo ziņojumu Nr. 7/2017 “Sertifikācijas struktūru jaunā loma saistībā ar KLP izdevumiem: pozitīvs solis vienotas revīzijas modeļa virzienā, bet vēl jārisina ievērojamas nepilnības”.

(16)  AGRI ĢD izmanto finanšu korekciju un atgūstamo līdzekļu koriģētu slīdošo vidējo, lai noteiktu koriģētspējas aplēsi.

(17)  Spānija (Andalūzija un Aragona), Itālija (AGREA), Polija un Apvienotā Karaliste (Skotija).

(18)  ERP 2015. gada pārskata 7.67. punktā Komisijai ir ieteikts “atjaunināt AGRI ĢD revīzijas rokasgrāmatu, iekļaujot detalizētas revīzijas procedūras un dokumentēšanas prasības, kas ļauj pārbaudīt un apstiprināt datus, kurus iesniedz dalībvalstis un kurus izmanto finanšu korekciju aprēķināšanai”.

(19)  Iekšējās revīzijas dienests, 2017. gadā pabeidzis revīziju par AGRI ĢD kontroles stratēģiju attiecībā uz KLP 2014.–2020. gadā, ieteica “AGRI ĢD nostiprināt finanšu korekciju aprēķināšanas procedūru un attiecīgos gadījumos atjaunināt revīzijas rokasgrāmatu”.

(20)  Sk. ERP 2017. gada pārskata 7.37. punktu.

(21)  Līdz katra gada 15. jūlijam dalībvalstīm ir jāiesniedz AGRI ĢD divas grupas statistikas datu: kontroles datus (tie ir ietverti visaptverošā datubāzē, kurā ir reģistrēti visi saņēmēji, kuri ir iesnieguši pieprasījumus, un ir jānorāda, vai tiem ir veiktas administratīvas pārbaudes vai pārbaudes uz vietas, kā arī jāiekļauj šo pārbaužu rezultāti) un kontroles statistiku (pārbaužu rezultātu kopsavilkums galvenajās budžeta pozīcijās).

(22)  No 136 izlasē iekļautajiem lauku attīstības darījumiem mēs aptvērām 113 darbības, kuras bija apstiprinātas saskaņā ar pašreizējo (2014.–2020. g.) plānošanas periodu.

(23)  Sk. ERP 2017. gada pārskata 7.63. punktu.

(24)  Sk. Īpašo ziņojumu Nr. 11/2018 “Jaunas Iespējas lauku attīstības projektu finansēšanai: vienkāršākas, bet nav vērstas uz rezultātiem”, 56. punkts.

(25)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-glance/cmef_en

(26)  Īpašais ziņojums Nr. 1/2016 “Vai Komisijas sistēma darbības rezultātu novērtēšanai attiecībā uz lauksaimnieku ienākumiem ir labi izstrādāta un balstīta uz pamatotiem datiem”.

(27)  Dalībvalstīm bija uzdots iesniegt pirmos novērtējumus par 2014.–2020. gada periodu līdz 2019. gada beigām.

(28)  Šādi ERP ziņojumi: Īpašais ziņojumu Nr. 12/2013 “Vai Komisija un dalībvalstis var pierādīt, ka ES budžeta līdzekļi, kas piešķirti lauku attīstības politikas mērķu īstenošanai, tiek pienācīgi izlietoti”; Īpašais ziņojums Nr. 12/2015 “ES prioritāti – veicināt uz zināšanām balstītu lauku ekonomiku – nelabvēlīgi ietekmē zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu vāja pārvaldība”; Īpašais ziņojums Nr. 1/2016 “Vai Komisijas sistēma darbības rezultātu novērtēšanai attiecībā uz lauksaimnieku ienākumiem ir labi izstrādāta un balstīta uz pamatotiem datiem”; Īpašais ziņojums Nr. 10/2017 “ES atbalsts gados jauniem lauksaimniekiem jāplāno mērķtiecīgāk, lai veicinātu efektīvu paaudžu maiņu”; Īpašais ziņojums Nr. 16/2017 “Lauku attīstības plānošanai jābūt mazāk sarežģītai un vairāk uzmanības jāveltī rezultātiem”.

(29)  Īpašais ziņojums Nr. 12/2013 “Vai Komisija un dalībvalstis var pierādīt, ka ES budžeta līdzekļi, kas piešķirti lauku attīstības politikas mērķu īstenošanai, tiek pienācīgi izlietoti”.

(30)  Sk. Īpašo ziņojumu Nr. 25/2015 “ES atbalsts lauku infrastruktūrai – iespējas panākt daudz labāku ieguldīto līdzekļu atdevi”, 79. punkts.

(31)  1.2. apakšpasākums “Demonstrējumu pasākumi un informācijas pasākumi”, 4.2. apakšpasākums “Ieguldījumi lauksaimniecības produktu pārstrādē/tirdzniecībā un/vai attīstībā”, 4.3. apakšpasākums “Ieguldījumi infrastruktūrā saistībā ar lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību, modernizāciju vai pielāgošanu”, 8.3. apakšpasākums “Profilakse pret bojājumiem, ko mežam nodara meža ugunsgrēki, dabas katastrofas un katastrofāli notikumi” un 19.4. apakšpasākums “Atbalsts par kārtējām izmaksām un darbības aktivizēšanu”.

(32)  Piemēram, “Procentuālais daudzums lauku saimniecību ar LAP atbalstītiem ieguldījumiem pārstrukturēšanā vai modernizācijā” ir kopējais to saimniecību skaits, kuras saņem atbalstu par ieguldījumiem pārstrukturēšanā un/vai modernizācijā saskaņā ar 4. pasākumu, un to dala ar kopējo saimniecību skaitu bāzes gadā.

(33)  Sk. Īpašo ziņojumu Nr. 25/2015 “ES atbalsts lauku infrastruktūrai – iespējas panākt daudz labāku ieguldīto līdzekļu atdevi”, 81. punkts.

(34)  Sk. ERP Īpašo ziņojumu Nr. 10/2017 “ES atbalsts gados jauniem lauksaimniekiem jāplāno mērķtiecīgāk, lai veicinātu efektīvu paaudžu maiņu”, 71. un 90. punkts.

(35)  Sk. ERP 2016. gada pārskatu, 7.43.–7.54. punkts, un Īpašo ziņojumu Nr. 21/2017 “Zaļināšana: sarežģītāka ienākumu atbalsta shēma, kas vēl nav efektīva vides aizsardzības ziņā”, 26.–33. punkts.

(36)  Lauksaimniekiem, kuru aramzeme pārsniedz 15 hektārus, ir jānodrošina, ka vismaz 5 % no šīs zemes ir ekoloģiski nozīmīgas platības, kas rezervētas ekoloģiski labvēlīgiem elementiem, piemēram, papuves zeme, dzīvžogi un koki.

(37)  Sk. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013, I pielikums, COM(2018) 392.

(38)  Atzinums Nr. 7/2018, 70. punkts.

(39)  Atzinums Nr. 7/2018, I pielikums.

7.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI DABAS RESURSU JOMĀ

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE |
| Tiešie maksājumi | 95 | 121 |
| Tirgus pasākumi, lauku attīstība, zivsaimniecība un vides un klimata politika | 156 | 109 |
| Kopējais darījumu skaits dabas resursu jomā | 251 | 230 |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Aplēstais kļūdu līmenis: kategorija “Dabas resursi” | 2,4 % | 2,4 % |
| | Augšējā kļūdu robeža | 3,6 % | |
| | Apakšējā kļūdu robeža | 1,2 % | |

2018

2017

IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE

Tiešie maksājumi

95

121

Tirgus pasākumi, lauku attīstība, zivsaimniecība un vides un klimata politika

156

109

Kopējais darījumu skaits dabas resursu jomā

251

230

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Aplēstais kļūdu līmenis: kategorija “Dabas resursi”

2,4 %

2,4 %

Augšējā kļūdu robeža

3,6 %

Apakšējā kļūdu robeža

1,2 %

7.2. PIELIKUMS

INFORMĀCIJA PAR ES DARBĪBU DALĪBVALSTĪS UN REĢIONOS

APSKATS PAR DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTIEM KATRAI DALĪBVALSTIJ TIRGUS PASĀKUMU, LAUKU ATTĪSTĪBAS, ZIVSAIMNIECĪBAS, VIDES UN KLIMATA JOMĀ (1)

Image 53

Avots: ERP.

---

(1)  Izņemot trīs revidētos tieši pārvaldītos darījumus.

7.3. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU IZPILDES PĀRBAUDE

| Gads | Palātas ieteikums | Palātas analīze par panākto virzību |
| --- | --- | --- |
| Pilnībā īstenots | Īstenošana ir sākta | Nav īstenots | Pasākums vairs nav piemērojams | Nepietiekami pierādījumi |
| lielākajā daļā aspektu | dažos aspektos |
| 2015 | 7.67. Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2015. gadu, attiecībā uz ELGF Palāta ir sagatavojusi Komisijai turpmāk minētos ieteikumus. | | | | | | |
| 1. ieteikums. Turpināt pārbaudes par to, vai ir novērsti gadījumi, kad valstu tiesību akti neatbilst ES tiesību aktiem, izmantojot visus tās rīcībā esošos likumīgos līdzekļus, jo īpaši maksājumu apturēšanu. | X | | | | | |
| 2. ieteikums. Katru gadu uzraudzīt dalībvalstu veikto ZGIS kvalitātes novērtējumu rezultātus un nodrošināt, lai visas dalībvalstis, kurās novērtējumi ir negatīvi, patiešām veic vajadzīgos koriģējošos pasākumus. | X | | | | | |
| Attiecībā uz lauku attīstību | | | | | | |
| 3. ieteikums. Nodrošināt, lai visu dalībvalstu rīcības plānos, kas izstrādāti kļūdu novēršanai lauku attīstības jomā, būtu iekļauti efektīvi pasākumi saistībā ar publisko iepirkumu. | X | | | | | |
| Attiecībā uz ELGF un lauku attīstību | | | | | | |
| 4. ieteikums. Uzraudzīt un aktīvi atbalstīt sertifikācijas struktūras, lai tās novērstu trūkumus savā darbā un koriģētu metodoloģiju, kas attiecas uz izdevumu likumību un pareizību tā, ka šīs struktūras spēj sniegt uzticamu informāciju Komisijas aplēsēm par koriģēto kļūdu īpatsvaru. | X | | | | | |
| 5. ieteikums. Atjaunināt AGRI ĢD revīzijas rokasgrāmatu, iekļaujot detalizētas revīzijas procedūras un dokumentēšanas prasības, kas ļauj pārbaudīt un apstiprināt datus, kurus iesniedz dalībvalstis un kurus izmanto finanšu korekciju aprēķināšanai. | X | | | | | |
| Attiecībā uz zivsaimniecību | | | | | | |
| 6. ieteikums. Uzlabot MARE ĢD atbilstīguma revīziju atbilstību starptautiskajiem revīzijas standartiem. | X | | | | | |

Gads

Palātas ieteikums

Palātas analīze par panākto virzību

Pilnībā īstenots

Īstenošana ir sākta

Nav īstenots

Pasākums vairs nav piemērojams

Nepietiekami pierādījumi

lielākajā daļā aspektu

dažos aspektos

2015

7.67. Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2015. gadu, attiecībā uz ELGF Palāta ir sagatavojusi Komisijai turpmāk minētos ieteikumus.

1. ieteikums. Turpināt pārbaudes par to, vai ir novērsti gadījumi, kad valstu tiesību akti neatbilst ES tiesību aktiem, izmantojot visus tās rīcībā esošos likumīgos līdzekļus, jo īpaši maksājumu apturēšanu.

X

2. ieteikums. Katru gadu uzraudzīt dalībvalstu veikto ZGIS kvalitātes novērtējumu rezultātus un nodrošināt, lai visas dalībvalstis, kurās novērtējumi ir negatīvi, patiešām veic vajadzīgos koriģējošos pasākumus.

X

Attiecībā uz lauku attīstību

3. ieteikums. Nodrošināt, lai visu dalībvalstu rīcības plānos, kas izstrādāti kļūdu novēršanai lauku attīstības jomā, būtu iekļauti efektīvi pasākumi saistībā ar publisko iepirkumu.

X

Attiecībā uz ELGF un lauku attīstību

4. ieteikums. Uzraudzīt un aktīvi atbalstīt sertifikācijas struktūras, lai tās novērstu trūkumus savā darbā un koriģētu metodoloģiju, kas attiecas uz izdevumu likumību un pareizību tā, ka šīs struktūras spēj sniegt uzticamu informāciju Komisijas aplēsēm par koriģēto kļūdu īpatsvaru.

X

5. ieteikums. Atjaunināt AGRI ĢD revīzijas rokasgrāmatu, iekļaujot detalizētas revīzijas procedūras un dokumentēšanas prasības, kas ļauj pārbaudīt un apstiprināt datus, kurus iesniedz dalībvalstis un kurus izmanto finanšu korekciju aprēķināšanai.

X

Attiecībā uz zivsaimniecību

6. ieteikums. Uzlabot MARE ĢD atbilstīguma revīziju atbilstību starptautiskajiem revīzijas standartiem.

X

---

8. NODAĻA

Drošība un pilsonība

SATURS

| Ievads | 8.1.–8.5. |
| --- | --- |

| DFS kategorijas īss apraksts | 8.2.–8.4. |
| --- | --- |

| Revīzijas tvērums un pieeja | 8.5. |
| --- | --- |

| 1. daļa. Darījumu pareizība | 8.6.–8.17. |
| --- | --- |

| Atlasīto sistēmu pārbaude | 8.8.–8.16. |
| --- | --- |

| AMIF un IDF dalītā pārvaldība | 8.8.–8.10. |
| --- | --- |

| AMIF un IDF tiešā/netiešā pārvaldība | 8.11.–8.13. |
| --- | --- |

| Pārtikas un barības programma | 8.14.–8.16. |
| --- | --- |

| Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi | 8.17. |
| --- | --- |

| Secinājums un ieteikumi | 8.18. |
| --- | --- |

| 2. daļa. Darbības rezultāti | 8.19.–8.20. |
| --- | --- |

Ievads

| 8.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīti mūsu konstatējumi saistībā ar DFS kategoriju “Drošība un pilsonība”. Apskats par šīs kategorijas galvenajām darbībām un izdevumiem 2018. gadā ir sniegts
  8.1. izcēlumā
  .






  8.1. izcēlums


  DFS kategorijas “Drošība un pilsonība” sadalījums 2018. gadā







  Maksājumu sadalījums:





  Maksājumi un revidētā datu kopa:










  (1) | Dati ietver izdevumus par patērētāju tiesību aizsardzību, tiesiskumu, tiesībām, līdztiesību un pilsonību. |
| --- | --- | --- |

8.1.

8.1. izcēlums

DFS kategorijas “Drošība un pilsonība” sadalījums 2018. gadā

Maksājumu sadalījums:

Image 54

Maksājumi un revidētā datu kopa:

Image 55

(1)

Dati ietver izdevumus par patērētāju tiesību aizsardzību, tiesiskumu, tiesībām, līdztiesību un pilsonību.

| (2) | Avansiem un dzēšanai piemēroja pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk. 
  1.1. pielikuma
  13. punktu). |
| --- | --- |

(2)

Avansiem un dzēšanai piemēroja pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk. 
  1.1. pielikuma
  13. punktu).

| Avots: | Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati.

DFS kategorijas īss apraksts

| 8.2. | Šajā kategorijā ietilpst vairāki politikas virzieni, kuru kopīgais mērķis ir nostiprināt Eiropas pilsonības jēdzienu, veidojot brīvības, tiesiskuma un drošības telpu bez iekšējām robežām. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Kā parādīts
  8.1. izcēlumā
  , galvenā izdevumu joma ir migrācija un drošība. Līdz ar to lielākā daļa izdevumu nāk no diviem fondiem – Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) (1) un Iekšējās drošības fonda (IDF) (2). Lielāko daļu AMIF un IDF finansējuma dalīti pārvalda dalībvalstis un Komisijas Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāts (HOME ĢD). AMIF mērķis ir palīdzēt efektīvi pārvaldīt migrācijas plūsmas un izveidot kopēju ES pieeju patvērumam un imigrācijai. IDF mērķis ir Eiropas Savienībā panākt augstu drošības līmeni, un tam ir divi instrumenti (3): IDF robežu un vīzu instruments un IDF policijas instruments. Ar robežu un vīzu instrumentu atbalsta saskaņotus robežu pārvaldības pasākumus un kopējas vīzu politikas izstrādi, savukārt policijas instrumenta galvenais uzdevums ir veicināt tiesībsargājošo struktūru sadarbību un uzlabot ar drošību saistīta riska un krīžu pārvarēšanas spējas. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Vēl vienu nozīmīgu šīs budžeta kategorijas daļu veido finansējums 13 decentralizētām aģentūrām (4), kuras nodarbojas ar ES galveno prioritāšu īstenošanu tādās jomās kā migrācija un drošība, tiesu iestāžu sadarbība un veselība. Nākamā ir Pārtikas un barības programma, kuras mērķis ir nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu veselību visos pārtikas ķēdes posmos, un ES pamatprogramma “Radošā Eiropa”, ar kuru atbalsta kultūras un audiovizuālo nozari. Visbeidzot, budžetā iekļautas vairākas programmas, kurām ir kopējs mērķis – nostiprināt drošības un pilsonības jomu, un tās attiecas uz tiesiskumu, patērētāju tiesībām, tiesībām, līdztiesību un pilsonību. |
| --- | --- |

8.4.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 8.5. | Piemērojot
  1.1. pielikumā
  aprakstīto revīzijas pieeju un metodes, mēs pārbaudījām 18 darījumu izlasi, kuru veidojām, lai spētu formulēt viedokli par budžeta izdevumiem kopumā, nevis lai reprezentētu šīs DFS kategorijas izdevumu pilnu spektru (t. i., mēs neaplēsām kopējo kļūdu līmeni šai kategorijai). Šādu izvēli izdarījām tāpēc, ka 2018. gadā šajā politikas jomā maksājumi bija samērā nelieli (apmēram 2 % no ES kopējiem izdevumiem). Izlasē iekļāvām septiņus darījumus, kuri pārvaldīti dalīti kopā ar dalībvalstīm (5), sešus darījumus, kurus Komisija pārvaldījusi tieši, divus darījumus, kurus tā pārvaldījusi netieši, un trīs darījumus, kuri saistīti ar aģentūrām izmaksāto avansu dzēšanu. Attiecībā uz kategoriju “Drošība un pilsonība” saistībā ar 2018. gadu mēs pārbaudījām arī:






  a) | galvenās sistēmas, ko Migrācijas un iekšlietu ĢD un dalībvalstis izmanto, lai sniegtu pārliecību par to maksājumu pareizību, kas veikti no AMIF un IDF, un sistēmas, ko Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts (SANTE ĢD) izmanto, lai sniegtu pārliecību par Pārtikas un barības programmas ietvaros veikto maksājumu pareizību; |
| --- | --- | --- |

8.5.

a)

galvenās sistēmas, ko Migrācijas un iekšlietu ĢD un dalībvalstis izmanto, lai sniegtu pārliecību par to maksājumu pareizību, kas veikti no AMIF un IDF, un sistēmas, ko Komisijas Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts (SANTE ĢD) izmanto, lai sniegtu pārliecību par Pārtikas un barības programmas ietvaros veikto maksājumu pareizību;

| b) | HOME ĢD un SANTE ĢD gada darbības pārskatos iekļautās pareizības informācijas ticamību, riskam pakļauto summu, nākotnes korekciju un atgūto līdzekļu aprēķina metodoloģijas konsekvenci; |
| --- | --- |

b)

HOME ĢD un SANTE ĢD gada darbības pārskatos iekļautās pareizības informācijas ticamību, riskam pakļauto summu, nākotnes korekciju un atgūto līdzekļu aprēķina metodoloģijas konsekvenci;

| c) | AMIF un IDF rezultatīvos rādītājus, kuriem pievērsāmies šīs nodaļas 2. daļā. |
| --- | --- |

c)

AMIF un IDF rezultatīvos rādītājus, kuriem pievērsāmies šīs nodaļas 2. daļā.

1. daļa. Darījumu pareizība

| 8.6. | No 18 mūsu pārbaudītajiem darījumiem trijos (17 %) bija kļūdas, no kurām viena bija skaitļos izsakāma un pārsniedza būtiskuma slieksni, proti, 2 %. Tas bija dalītas pārvaldības AMIF ietvaros veikts darījums Spānijā (kļūdas īpatsvars 9,4 %), kā paskaidrots
  8.2. izcēlumā
  . Tā kā izlasei nebija jābūt reprezentatīvai attiecībā uz šīs kategorijas izdevumiem, kopējo kļūdu īpatsvaru mēs neesam aprēķinājuši.






  8.2. izcēlums


  Mutiskās tulkošanas pakalpojumu pierādījumi ne vienmēr bija pietiekami






  Spānijā AMIF atbalsta valsts iestāžu veikto patvēruma pieteikumu apstrādi, līdzfinansējot mutiskās tulkošanas pakalpojumus personām, kas meklē starptautisko aizsardzību. Mēs pārbaudījām desmit mutiskās tulkošanas seansu izlases uzskaiti, lai pārliecinātos, vai ir izpildīti maksājuma nosacījumi. Mēs konstatējām, ka vienā seansā uzskaites dati nesakrita ar pieprasījumā minēto stundu skaitu, nebija norādīts, cik cilvēkiem tika sniegta palīdzība, un dokumentu nebija pienācīgi apstiprinājis darbinieks no Spānijas patvēruma dienesta. Tādējādi bija norādītas pārāk augstas šīs darbības izmaksas. |
| --- | --- |

8.6.

8.2. izcēlums

Mutiskās tulkošanas pakalpojumu pierādījumi ne vienmēr bija pietiekami

Spānijā AMIF atbalsta valsts iestāžu veikto patvēruma pieteikumu apstrādi, līdzfinansējot mutiskās tulkošanas pakalpojumus personām, kas meklē starptautisko aizsardzību. Mēs pārbaudījām desmit mutiskās tulkošanas seansu izlases uzskaiti, lai pārliecinātos, vai ir izpildīti maksājuma nosacījumi. Mēs konstatējām, ka vienā seansā uzskaites dati nesakrita ar pieprasījumā minēto stundu skaitu, nebija norādīts, cik cilvēkiem tika sniegta palīdzība, un dokumentu nebija pienācīgi apstiprinājis darbinieks no Spānijas patvēruma dienesta. Tādējādi bija norādītas pārāk augstas šīs darbības izmaksas.

| 8.7. | Turklāt mēs konstatējām, ka divos darījumos ir nepareizi piemēroti atlases un piešķiršanas kritēriji – viens saistībā ar dotāciju un otrs saistība ar līgumu par pakalpojumu sniegšanu. Atlases un publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana var, iespējams, ietekmēt deklarēto izmaksu attiecināmību un apdraudēt ES izdevumu pareizu finanšu pārvaldību. To, kā tas notiek, mēs aprakstām
  8.3. izcēlumā
  .






  8.3. izcēlums


  Trūkumi publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanā






  Saskaņā ar ES tiesību aktiem izmaksām, kas radušās ES līdzekļu saņēmējiem, ir jābūt samērīgām, pamatotām un jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, it īpaši attiecībā uz saimnieciskumu un efektivitāti.
  ES Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra programmas “Kultūra” ietvaros piešķīra dotāciju muzejam Nīderlandē. Dotācijas nolīguma vispārīgajos noteikumos bija precizēts, ka preču vai pakalpojumu iepirkumā līdzekļu saņēmējam jāpiešķir līgums piedāvājumam, kurā piedāvāta vai nu zemākā cena, vai labākā cenas un vērtības attiecība.
  Mēs pārbaudījām saņēmēja uzsākto iepirkuma procedūru trīs grāmatu sagatavošanai un publicēšanai. Mēs konstatējām, ka uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus nebija skaidri norādīti ne attiecināmības un piešķiršanas kritēriji, ne arī precizēts, vai piešķiršanas lēmums tiks balstīts uz zemāko cenu vai labāko cenas un vērtības attiecību. Turklāt piedāvājumu vērtēšanā līdzekļu saņēmējs koriģēja viena piedāvājuma cenu, neapspriežoties ar pretendentu, un piemēroja piešķiršanas kritērijus, kas nebija norādīti uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus.
  Līdz ar to līdzekļu saņēmējs negarantēja, ka izdevumi, kas radās saistībā ar šo līgumu, bija samērīgi, pamatoti un atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam.
  Aģentūra varētu novērst līdzīgu situāciju rašanos nākotnē, ja sniegtu vairāk norādījumu līdzekļu saņēmējiem un pastiprinātu saņēmēja iepirkuma procedūru administratīvās pārbaudes. |
| --- | --- |

8.7.

8.3. izcēlums

Trūkumi publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanā

Saskaņā ar ES tiesību aktiem izmaksām, kas radušās ES līdzekļu saņēmējiem, ir jābūt samērīgām, pamatotām un jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, it īpaši attiecībā uz saimnieciskumu un efektivitāti.

ES Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra programmas “Kultūra” ietvaros piešķīra dotāciju muzejam Nīderlandē. Dotācijas nolīguma vispārīgajos noteikumos bija precizēts, ka preču vai pakalpojumu iepirkumā līdzekļu saņēmējam jāpiešķir līgums piedāvājumam, kurā piedāvāta vai nu zemākā cena, vai labākā cenas un vērtības attiecība.

Mēs pārbaudījām saņēmēja uzsākto iepirkuma procedūru trīs grāmatu sagatavošanai un publicēšanai. Mēs konstatējām, ka uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus nebija skaidri norādīti ne attiecināmības un piešķiršanas kritēriji, ne arī precizēts, vai piešķiršanas lēmums tiks balstīts uz zemāko cenu vai labāko cenas un vērtības attiecību. Turklāt piedāvājumu vērtēšanā līdzekļu saņēmējs koriģēja viena piedāvājuma cenu, neapspriežoties ar pretendentu, un piemēroja piešķiršanas kritērijus, kas nebija norādīti uzaicinājumā iesniegt piedāvājumus.

Līdz ar to līdzekļu saņēmējs negarantēja, ka izdevumi, kas radās saistībā ar šo līgumu, bija samērīgi, pamatoti un atbilstoši pareizas finanšu pārvaldības principam.

Aģentūra varētu novērst līdzīgu situāciju rašanos nākotnē, ja sniegtu vairāk norādījumu līdzekļu saņēmējiem un pastiprinātu saņēmēja iepirkuma procedūru administratīvās pārbaudes.

Atlasīto sistēmu pārbaude

AMIF un IDF dalītā pārvaldība

| 8.8. | Septiņu gadu plānošanas perioda četros gados dalībvalstis ir ievērojami paaugstinājušas savu valsts programmu īstenošanas līmeni. Tomēr neizlietotās summas joprojām pieaug, un tas var palielināt spiedienu uz valsts iestādēm, kad tuvojas programmu slēgšana.
  8.4. izcēlumā
  parādīti ikgadējie maksājumi, par kuriem dalībvalstis kopš plānošanas perioda sākuma ir ziņojušas savos pārskatos, ko tās iesniedza Komisijai noskaidrošanai un sekojošai atmaksāšanai.






  8.4. izcēlums


  Maksājumi AMIF un IDF valsts programmām notiek ātrāk, bet pieejamie budžeta līdzekļi arī turpina palielināties















  (*) | AMIF/IDF izdevumi, kas radušies dalībvalstu līmenī, tiek paziņoti Komisijai, un tā tos apstiprina nākamajā gadā. Tādējādi Komisijas 2018. gada budžeta izpilde ietver dalībvalstu izdevumus no 2017. gada. |
| --- | --- | --- |

8.8.

8.4. izcēlums

Maksājumi AMIF un IDF valsts programmām notiek ātrāk, bet pieejamie budžeta līdzekļi arī turpina palielināties

Image 56

(*)

AMIF/IDF izdevumi, kas radušies dalībvalstu līmenī, tiek paziņoti Komisijai, un tā tos apstiprina nākamajā gadā. Tādējādi Komisijas 2018. gada budžeta izpilde ietver dalībvalstu izdevumus no 2017. gada.

| Avots: | ERP. |
| --- | --- |

Avots:

ERP.

| 8.9. | Mēs revidējām pārvaldības un kontroles sistēmas, ko izmantoja septiņas iestādes, kuras atbildīgas par AMIF/IDF valsts programmu īstenošanu dalībvalstīs (6). Mūsu mērķis bija apstiprināt, ka iestāžu kontroles mehānismi bija pietiekami attiecībā uz a) atlasi un dotāciju piešķiršanu, b) izdevumu pārbaudi un apstiprināšanu, c) revīzijas izsekojamību un d) gada pārskatu sagatavošanu (7). Visas iestādes bija izstrādājušas detalizētas procedūras, kuras kopumā bija pietiekamas, lai pildītu AMIF un IDF regulu prasības. Mēs arī atlasījām 70 lietas (desmit no katras apmeklētās valsts iestādes) un pārbaudījām, vai šīs procedūras bija pienācīgi īstenotas. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Mūsu revīzijā atklājās turpmāk aprakstītās nepilnības.






  8.5. izcēlums


  Sistēmas nepilnības, kas skar programmu AMIF un IDF | Dalībvalstis | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nepilnība | Potenciālā ietekme | |
| | a) | Atlase un dotāciju piešķiršana
  Zviedrijā, izvērtējot priekšlikumus AMIF darbībām, atbildīgā iestāde nesarindoja prioritārā secībā projektus un nenoteica robežvērtību, zem kura projekti jānoraida. |

8.10.

8.5. izcēlums

Sistēmas nepilnības, kas skar programmu AMIF un IDF

Dalībvalstis

Nepilnība

Potenciālā ietekme

a)

Zviedrijā, izvērtējot priekšlikumus AMIF darbībām, atbildīgā iestāde nesarindoja prioritārā secībā projektus un nenoteica robežvērtību, zem kura projekti jānoraida.

Projektu lietderība ir mazāka par iecerēto.

| b) | Izdevumu pārbaude un apstiprināšana
  Rumānijas iestāde, kas atbild par IDF valsts programmu, regulāri nepārbaudīja izdevumu patiesumu, kad tā uz vietas apmeklēja saņēmējus.
  Zviedrijā dubulta finansējuma pārbaudes nebija izsmeļošas.
  Spānijā un Zviedrijā par AMIF valsts programmu atbildīgo iestāžu kontroles mehānismi nebija pietiekami, lai nodrošinātu, ka atbalsta saņēmēji ievēro valsts un/vai ES iepirkuma noteikumus. |
| --- | --- |

b)

Rumānijas iestāde, kas atbild par IDF valsts programmu, regulāri nepārbaudīja izdevumu patiesumu, kad tā uz vietas apmeklēja saņēmējus.

Zviedrijā dubulta finansējuma pārbaudes nebija izsmeļošas.

Spānijā un Zviedrijā par AMIF valsts programmu atbildīgo iestāžu kontroles mehānismi nebija pietiekami, lai nodrošinātu, ka atbalsta saņēmēji ievēro valsts un/vai ES iepirkuma noteikumus.

Netiek atklāti neattiecināmi izdevumi un iepirkuma noteikumu pārkāpumi.

| c) | Revīzijas izsekojamība
  Par AMIF valsts programmu atbildīgā Vācijas iestāde pietiekami nedokumentēja izvērtēšanas komitejas darbu, kuras uzdevums bija piešķirt dotācijas projektu iesniedzējiem. |
| --- | --- |

c)

Par AMIF valsts programmu atbildīgā Vācijas iestāde pietiekami nedokumentēja izvērtēšanas komitejas darbu, kuras uzdevums bija piešķirt dotācijas projektu iesniedzējiem.

Piešķiršanas procesa pārredzamība.

| d) | AMIF/IDF gada pārskatu sagatavošana
  Par AMIF valsts programmu atbildīgā Beļģijas iestāde nebija īstenojusi pienācīgus IT pasākumus to finanšu datu glabāšanai, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā.
  Spānijā AMIF gada pārskatu sagatavošanas procedūras ne vienmēr bija pietiekamas, lai nepieļautu, ka paziņotās summas pārsniedz maksimālo ES līdzfinansējuma likmi. |
| --- | --- |

d)

Par AMIF valsts programmu atbildīgā Beļģijas iestāde nebija īstenojusi pienācīgus IT pasākumus to finanšu datu glabāšanai, kurus izmanto gada pārskatu sagatavošanā.

Spānijā AMIF gada pārskatu sagatavošanas procedūras ne vienmēr bija pietiekamas, lai nepieļautu, ka paziņotās summas pārsniedz maksimālo ES līdzfinansējuma likmi.

Paziņoto datu ticamība.

AMIF un IDF tiešā/netiešā pārvaldība

| 8.11. | Mēs pārbaudījām HOME ĢD iekšējās procedūras, ko izmanto AMIF un IDF dotāciju pieteikumu izvērtēšanai (tostarp ārkārtas palīdzības pieteikumus), un ģenerāldirektorāta veiktās administratīvās pārbaudes, lai apstiprinātu atbalsta saņēmēju maksājuma pieprasījumus. Mēs konstatējām, ka tas efektīvi pārvaldīja uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un dotāciju pieteikumus: pieteikuma iesniedzēji saņem atbilstīgus norādījumus un ir pilnībā informēti par piešķiršanas lēmumiem, un novērtēšanas komitejas ieteikumi parasti tiek ņemti vērā, pirms tiek parakstīts dotācijas nolīgums. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | Attiecībā uz maksājumu pieprasījumu pārbaudi un atļaušanu mēs konstatējām, ka HOME ĢD ir visaptveroša uz risku balstīta kontroles stratēģija, kas ietver standarta ex ante pārbaudes, padziļinātas dokumentu pārbaudes un ex post revīzijas. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Tomēr mūsu revīzijā atklājās arī dažas nepilnības, kas aprakstītas nākamajā tabulā.






  8.6. izcēlums


  Sistēmas nepilnības, kas skar programmu AMIF un IDF | Komisija | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nepilnība | Potenciālā ietekme | |
| | a) | Kavēšanās gada darba programmu pieņemšanā, dotāciju pieteikumu izvērtēšanā un dotācijas nolīgumu parakstīšanā. |

8.13.

8.6. izcēlums

Sistēmas nepilnības, kas skar programmu AMIF un IDF

Komisija

Nepilnība

Potenciālā ietekme

a)

Kavēšanās gada darba programmu pieņemšanā, dotāciju pieteikumu izvērtēšanā un dotācijas nolīgumu parakstīšanā.

Novēlota finansēto projektu īstenošana, kas var būt mazāk efektīva, nekā paredzēts.

| b) | Dažas ārkārtas palīdzības dotācijas tika piešķirtas arī tad, ja nebija saņemta visa informācija, kas nepieciešama, lai vispusīgi novērtētu darbību vai izmaksu nepieciešamību un pamatotību. |
| --- | --- |

b)

Dažas ārkārtas palīdzības dotācijas tika piešķirtas arī tad, ja nebija saņemta visa informācija, kas nepieciešama, lai vispusīgi novērtētu darbību vai izmaksu nepieciešamību un pamatotību.

Projektu lietderība ir mazāka par iecerēto.

| c) | Dažu priekšlikumu novērtēšana ne vienmēr pilnībā atbilda Komisijas iekšējām pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

c)

Dažu priekšlikumu novērtēšana ne vienmēr pilnībā atbilda Komisijas iekšējām pamatnostādnēm.

Projektu lietderība ir mazāka par iecerēto.

| d) | Veicot maksājumu pieprasījumu ex ante administratīvās pārbaudes, Komisija pienācīgi nepārbaudīja iepirkumu apliecinošos dokumentus, ko tā bija pieprasījusi no saņēmējiem. |
| --- | --- |

d)

Veicot maksājumu pieprasījumu ex ante administratīvās pārbaudes, Komisija pienācīgi nepārbaudīja iepirkumu apliecinošos dokumentus, ko tā bija pieprasījusi no saņēmējiem.

Netiek atklāti neattiecināmi izdevumi un iepirkuma noteikumu pārkāpumi.

Pārtikas un barības programma

| 8.14. | Mēs caurskatījām SANTE ĢD iekšējās procedūras attiecībā uz valstu programmu un ārkārtas pasākumu izvērtēšanu un apstiprināšanu saskaņā ar Pārtikas un barības regulu (8) un ģenerāldirektorāta veiktās administratīvās pārbaudes, pirms tas pieņem un apstiprina dalībvalstu iesniegtos maksājumu pieprasījumus. Mēs konstatējām, ka ĢD kontroles mehānismi šajā aspektā ir piemēroti. |
| --- | --- |

8.14.

| 8.15. | Mūsu revīzijas darbs parādīja, ka dotāciju īstenošana tiek uzraudzīta visa gada garumā un ka Komisija pieņem starpposma ziņojumus, galīgos ziņojumus un maksājumu pieprasījumus tiesību aktos noteiktajos termiņos un saskaņā ar savām iekšējām procedūrām. Maksājumu pieprasījumu apstiprināšanai SANTE ĢD ir izstrādājis visaptverošu uz riska novērtējumu balstītu kontroles sistēmu, kas ietver standarta ex ante pārbaudes, padziļinātas dokumentu pārbaudes, ex ante pārbaudes uz vietas un ex post revīzijas. |
| --- | --- |

8.15.

| 8.16. | Tomēr mūsu revīzijā atklājās turpmāk aprakstītās nepilnības.






  8.7. izcēlums


  Sistēmu nepilnības Pārtikas un barības programmas kontroles mehānismos | Komisija | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nepilnība | Potenciālā ietekme | |
| | a) | Komisija nav pārskatījusi vienības izmaksas un maksimālās summas, kuras tā izmanto valsts programmu budžetu apstiprināšanā. Saskaņā ar attiecīgo Komisijas lēmumu tas būtu bijis jādara 2016. gadā. Tādējādi 2017. un 2018. gadā piešķirtās dotācijas bija balstītas uz novecojušiem datiem. |

8.16.

8.7. izcēlums

Sistēmu nepilnības Pārtikas un barības programmas kontroles mehānismos

Komisija

Nepilnība

Potenciālā ietekme

a)

Komisija nav pārskatījusi vienības izmaksas un maksimālās summas, kuras tā izmanto valsts programmu budžetu apstiprināšanā. Saskaņā ar attiecīgo Komisijas lēmumu tas būtu bijis jādara 2016. gadā. Tādējādi 2017. un 2018. gadā piešķirtās dotācijas bija balstītas uz novecojušiem datiem.

Apstiprinātie budžeti neatspoguļo patiesās izmaksas.

| b) | Veicot maksājumu pieprasījumu ex ante padziļinātās administratīvās pārbaudes, Komisija pienācīgi nepārbaudīja iepirkumu apliecinošos dokumentus, ko tā bija pieprasījusi no līdzekļu saņēmējiem. |
| --- | --- |

b)

Veicot maksājumu pieprasījumu ex ante padziļinātās administratīvās pārbaudes, Komisija pienācīgi nepārbaudīja iepirkumu apliecinošos dokumentus, ko tā bija pieprasījusi no līdzekļu saņēmējiem.

Netiek atklāti neattiecināmi izdevumi un iepirkuma noteikumu pārkāpumi.

Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi

| 8.17. | Mēs pārbaudījām HOME ĢD un SANTE ĢD gada darbības pārskatus, bet neatradām informāciju, kas būtu pretrunā mūsu konstatējumiem. Tomēr mūsu ierobežotā 2019. gada izlase (tikai 18 darījumi) nav pietiekama, lai salīdzinātu mūsu revīzijas rezultātus ar informāciju, kuru par izdevumu pareizību paziņoja abi ģenerāldirektorāti. |
| --- | --- |

8.17.

Secinājums un ieteikumi

| 8.18. | Revīzijas tvērums šai DFS kategorijai (sk. 8.5. punktu) neļauj sagatavot skaitļos izteiktu secinājumu par kļūdu līmeni. Tomēr mūsu darbs atklāja vienu galveno jomu, kuru iespējams uzlabot. |
| --- | --- |

8.18.

8.1. ieteikums. Iepirkuma kontroles mehānismi

Pamatojoties uz mūsu konstatējumiem attiecībā uz 2018. gadu, mēs iesakām Komisijai nodrošināt, lai, veicot maksājumu pieprasījumu administratīvās pārbaudes, tā sistemātiski izmantotu dokumentus, ko tā ir pieprasījusi dotāciju saņēmējiem sniegt, lai pilnībā pārbaudītu to iepirkuma procedūru likumību un pareizību, kuras šie saņēmēji ir organizējuši.

Komisijai arī jādod norādījumi dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par AMIF un IDF valsts programmām, lai tās pienācīgi pārbaudītu to iepirkuma procedūru likumību un pareizību, kuras rīkojuši līdzekļu saņēmēji, kad tās veic maksājumu pieprasījumu administratīvās pārbaudes.

Termiņš: 2020. gada gaitā.

2. daļa. Darbības rezultāti

| 8.19. | Šogad papildus pareizības pārbaudēm mēs novērtējām arī darbības rezultātu aspektus trim no septiņiem AMIF/IDF dalītas pārvaldības darījumiem, kuri bija iekļauti mūsu izlasē. Mēs atlasījām trīs projektus, kuri bija pabeigti vai gandrīz pabeigti, un veicām pārbaudes uz vietas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

8.19.

| 8.20. | AMIF un IDF regulās ir iekļauti kopēji valsts programmu tiešo rezultātu rādītāji, kas bieži vien ir vispārīgi, un, ja vajadzīgs, ir turpmāk jāprecizē projekta līmenī.






  — | Vienā AMIF projektā (mutiskās tulkošanas pakalpojumi personām, kuras lūdz piešķirt bēgļa statusu) mēs konstatējām, ka tas nebija darīts. Iestādes tikai savāca informāciju par to, cik reižu tika izmantots mutiskais tulks, un tām nebija datu par visvairāk lietotajām vai vajadzīgajām valodām vai mutiskās tulkošanas pieejamību pēc atrašanās vietas un valodas. |
| --- | --- | --- |

8.20.

—

Vienā AMIF projektā (mutiskās tulkošanas pakalpojumi personām, kuras lūdz piešķirt bēgļa statusu) mēs konstatējām, ka tas nebija darīts. Iestādes tikai savāca informāciju par to, cik reižu tika izmantots mutiskais tulks, un tām nebija datu par visvairāk lietotajām vai vajadzīgajām valodām vai mutiskās tulkošanas pieejamību pēc atrašanās vietas un valodas.

| — | Vienā IDF projektā, lai gan kopējie tiešo rezultātu rādītāji pat nebija nozīmīgi, atbildīgā iestāde nebija tos aizstājusi ar konkrētiem projekta mērķiem. Projekta mērķis bija nodrošināt, lai komunikācijas iekārtas, ko izmanto robežu policija, darbotos divdesmit četras stundas diennaktī. Saņēmējs nebija izstrādājis nekādu veidu, kādā parādīt, cik ilgu laiku sistēma nedarbojās, vai izmērīt, vai pēc IDF finansētās darbības bija dīkstāves un kā tās attīstījās. |
| --- | --- |

—

Vienā IDF projektā, lai gan kopējie tiešo rezultātu rādītāji pat nebija nozīmīgi, atbildīgā iestāde nebija tos aizstājusi ar konkrētiem projekta mērķiem. Projekta mērķis bija nodrošināt, lai komunikācijas iekārtas, ko izmanto robežu policija, darbotos divdesmit četras stundas diennaktī. Saņēmējs nebija izstrādājis nekādu veidu, kādā parādīt, cik ilgu laiku sistēma nedarbojās, vai izmērīt, vai pēc IDF finansētās darbības bija dīkstāves un kā tās attīstījās.

Abos gadījumos bija grūti precīzi izmērīt projekta ietekmi.

---

(1)  Tiesību akts, ar kuru ir izveidots AMIF, ir pieejams EUR-Lex tīmekļa vietnē.

(2)  Ar abiem fondiem aizstāja SOLID programmu, kura tika īstenota iepriekšējā plānošanas periodā.

(3)  EUR-Lex tīmekļa vietnē ir pieejami tiesību akti, ar kuriem ir izveidoti šie instrumenti: IDF robežu un vīzu instruments un IDF policijas instruments.

(4)  Veselība: ECDC, EFSA, EMA, ECHA-Biocīdi. Iekšlietas: Frontex, EASO, Eiropols, CEPOL, eu-LISA, EMCDDA. Tieslietas: Eurojust, FRA, EIGE. Īpašie gada ziņojumi, kuros ietverts mūsu atzinums par katras minētās aģentūras darbību likumību un pareizību, atrodami ERP tīmekļa vietnē.

(5)  Beļģijā, Vācijā, Grieķijā, Spānijā, Lietuvā, Rumānijā un Zviedrijā.

(6)  Beļģijā, Vācijā, Spānijā, Grieķijā un Zviedrijā attiecībā uz AMIF; Lietuvā un Rumānijā attiecībā uz IDF.

(7)  Galvenās kontroles prasības atbildīgajām iestādēm dalībvalstīs – sk. Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/646.

(8)  Regula (ES) Nr. 652/2014 ir pieejama EUR-Lex tīmekļa vietnē.

---

9. NODAĻA

Globālā Eiropa

SATURS

| Ievads | 9.1.–9.7. |
| --- | --- |

| Kategorijas “Globālā Eiropa” īss apraksts | 9.3.–9.5. |
| --- | --- |

| Revīzijas tvērums un pieeja | 9.6.–9.7. |
| --- | --- |

| 1. daļa. Darījumu pareizība | 9.8.–9.21. |
| --- | --- |

| Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi | 9.14.–9.21. |
| --- | --- |

| Izpēte par Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāta (NEAR ĢD) 2018. gada atlikušo kļūdu īpatsvaru | 9.14.–9.17. |
| --- | --- |

| Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta (ECHO ĢD) gada darbības pārskats | 9.18.–9.20. |
| --- | --- |

| Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta (DEVCO ĢD) gada darbības pārskats un RER izpēte | 9.21. |
| --- | --- |

| Secinājumi un ieteikumi | 9.22.–9.24. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 9.23.–9.24. |
| --- | --- |

| 2. daļa. Darbības rezultāti | 9.25.–9.27. |
| --- | --- |

| 9.1. pielikums – | Pamatdarbības izdevumi delegācijās 2018. gadā |
| --- | --- |

9.1. pielikums –

| 9.2. pielikums – | Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude kategorijā “Globālā Eiropa” |
| --- | --- |

9.2. pielikums –

Ievads

| 9.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīti mūsu konstatējumi saistībā ar DFS kategoriju “Globālā Eiropa”. Apskats par šīs kategorijas galvenajām darbībām un izdevumiem 2018. gadā ir sniegts
  9.1. izcēlumā
  .






  9.1. izcēlums


  DFS kategorijas “Globālā Eiropa” sadalījums 2018. gadā


















  (1) | Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu). |
| --- | --- | --- |

9.1.

9.1. izcēlums

DFS kategorijas “Globālā Eiropa” sadalījums 2018. gadā

Image 57

Image 58

(1)

Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu).

| Avots: | Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati.

| 9.2. | Šīs nodaļas
  1. daļā
  ir izklāstīti konstatējumi par pareizību, savukārt
  2. daļā
  galvenā uzmanība ir pievērsta darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

9.2.

Kategorijas “Globālā Eiropa” īss apraksts

| 9.3. | Kategorija “Globālā Eiropa” aptver izdevumus par visām ārējām darbībām (ārpolitiku), ko finansē no ES vispārējā budžeta. Šie politikas virzieni:






  — | veicina un aizstāv ārzemēs tādas ES vērtības kā demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana, kā arī pamatbrīvības, |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

veicina un aizstāv ārzemēs tādas ES vērtības kā demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana, kā arī pamatbrīvības,

| — | risina tādas svarīgas globālās problēmas kā cīņa pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana, |
| --- | --- |

—

risina tādas svarīgas globālās problēmas kā cīņa pret klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana,

| — | palielina ES attīstības sadarbības ietekmi ar mērķi palīdzēt izskaust nabadzību un sekmēt labklājību, |
| --- | --- |

—

palielina ES attīstības sadarbības ietekmi ar mērķi palīdzēt izskaust nabadzību un sekmēt labklājību,

| — | veicina stabilitāti un drošību kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs, |
| --- | --- |

—

veicina stabilitāti un drošību kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs,

| — | palielina Eiropas solidaritāti pēc dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām, |
| --- | --- |

—

palielina Eiropas solidaritāti pēc dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām,

| — | uzlabo krīžu novēršanu un konfliktu pārvarēšanu, saglabā mieru, stiprina starptautisko drošību un sekmē starptautisko sadarbību, |
| --- | --- |

—

uzlabo krīžu novēršanu un konfliktu pārvarēšanu, saglabā mieru, stiprina starptautisko drošību un sekmē starptautisko sadarbību,

| — | popularizē ES un savstarpējās intereses ārvalstīs, atbalstot ES politikas ārējo dimensiju. |
| --- | --- |

—

popularizē ES un savstarpējās intereses ārvalstīs, atbalstot ES politikas ārējo dimensiju.

| 9.4. | Galvenie ģenerāldirektorāti ārējo darbību budžeta izpildē ir Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts (DEVCO ĢD), Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāts (NEAR ĢD), Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāts (ECHO ĢD) un Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Maksājumi kategorijā “Globālā Eiropa” 2018. gadā bija 9,5 miljardi EUR (1), un tos izmaksāja, izmantojot dažādus instrumentus (sk.
  9.1. izcēlumu
  ) un dažādas finansēšanas metodes (2) vairāk nekā 150 valstīs (sk.
  9.1. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

9.5.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 9.6. | Piemērojot
  1.1. pielikumā
  aprakstīto revīzijas pieeju un metodes, mēs pārbaudījām 58 darījumu izlasi, kā arī sešus koriģētus darījumus (3) no atlikušo kļūdu īpatsvara (RER) izpētēm (4). Izlasi veidojām tā, lai spētu formulēt viedokli par 2018. gada budžeta izdevumiem kopumā, nevis lai reprezentētu šīs DFS kategorijas izdevumus. Pārbaudīto darījumu skaits nebija pietiekams, lai aplēstu kļūdu līmeni (5). Tāpēc šai DFS kategorijai kļūdu īpatsvars nav aprēķināts. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | Attiecībā uz kategoriju “Globālā Eiropa” saistībā ar 2018. gadu mēs pārbaudījām arī:






  a) | ECHO ĢD un DEVCO ĢD gada darbības pārskatos (6) iekļautās pareizības informācijas ticamību, riskam pakļauto summu, nākotnes korekciju un atgūto līdzekļu aprēķina metodoloģijas konsekvenci; |
| --- | --- | --- |

9.7.

a)

ECHO ĢD un DEVCO ĢD gada darbības pārskatos (6) iekļautās pareizības informācijas ticamību, riskam pakļauto summu, nākotnes korekciju un atgūto līdzekļu aprēķina metodoloģijas konsekvenci;

| b) | saistībā ar šīs nodaļas
  2. daļu
  – 15 projektus četrās ES delegācijās (7) darbības rezultātu aspektā. NEAR ĢD bija īstenojis 12 no šiem projektiem, bet DEVCO ĢD – pārējos trīs. |
| --- | --- |

b)

saistībā ar šīs nodaļas
  2. daļu
  – 15 projektus četrās ES delegācijās (7) darbības rezultātu aspektā. NEAR ĢD bija īstenojis 12 no šiem projektiem, bet DEVCO ĢD – pārējos trīs.

1. daļa. Darījumu pareizība

| 9.8. | No Palātas pārbaudītajiem 58 darījumiem 11 (19 %) darījumos bija kļūdas. Mēs atradām piecas skaitļos izsakāmas kļūdas ar finansiālu ietekmi uz ES budžeta izdevumiem. Mēs atklājām arī sešus tiesību aktu vai finanšu noteikumu pārkāpumus, īpaši saistībā ar iepirkuma noteikumiem. Darījumu pareizības pārbaudēs mēs konstatējām gadījumus, kad ārējās kontroles veiktās pārbaudes bija efektīvas; piemērs ir sniegts
  9.2. izcēlumā
  . Sniedzam arī neattiecināmu izdevumu piemēru (sk.
  9.3. izcēlumu
  ) un piemēru saistībā ar līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru pārkāpumiem (sk.
  9.4. izcēlumu
  ).






  9.2. izcēlums


  Efektīvu Komisijas veiktu kontroles pārbaužu nozīme






  Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāts (NEAR ĢD)
  Mēs revidējām kādas NVO deklarētos izdevumus, kas bija radušies saskaņā ar dotācijas nolīgumu, kuru tā parakstījusi ar Komisiju un kuru pārvaldīja ES delegācija. Ar NVO bija noslēgts līgums par vairāku juridisku grozījumu ierosināšanu, lai optimizētu valsts ieņēmumus no ogļūdeņražu ieguves. ES dotācija bija 200 000 EUR.
  Komisijas norīkota ārēja revidenta veiktajā finanšu revīzijā projekta noslēgumā atklājās neattiecināmi izdevumi 9 650 EUR apmērā, jo bija piemērots nepareizs maiņas kurss. Komisija sagatavoja iekasēšanas rīkojumu, lai šo kļūdu izlabotu. |
| --- | --- |

9.8.

9.2. izcēlums

Efektīvu Komisijas veiktu kontroles pārbaužu nozīme

Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāts (NEAR ĢD)

Mēs revidējām kādas NVO deklarētos izdevumus, kas bija radušies saskaņā ar dotācijas nolīgumu, kuru tā parakstījusi ar Komisiju un kuru pārvaldīja ES delegācija. Ar NVO bija noslēgts līgums par vairāku juridisku grozījumu ierosināšanu, lai optimizētu valsts ieņēmumus no ogļūdeņražu ieguves. ES dotācija bija 200 000 EUR.

Komisijas norīkota ārēja revidenta veiktajā finanšu revīzijā projekta noslēgumā atklājās neattiecināmi izdevumi 9 650 EUR apmērā, jo bija piemērots nepareizs maiņas kurss. Komisija sagatavoja iekasēšanas rīkojumu, lai šo kļūdu izlabotu.

| 9.3. izcēlums


  Izmaksu deklarācijā iekļauti neattiecināmi izdevumi






  Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts (DEVCO ĢD)
  Mēs revidējām kādas starptautiskas organizācijas deklarētos izdevumus saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu, kuru tā bija parakstījusi ar Komisiju. Pasākuma “Globālā alianse veselības un piesārņojuma jomā” mērķis bija samazināt toksisku iedarbību uz veselību valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem.
  Pasākuma kopējais aplēstais budžets bija vairāk nekā 6 miljoni EUR; maksimālā ES iemaksa bija noteikta 5 miljonu EUR apmērā.
  Projekta izmaksas apliecinošajos dokumentos ir iekļauta 31 lidmašīnas biļete par 13 300 EUR darbinieku izvērtēšanas semināram Jamaikā. Šāds postenis projektā nebija plānots. Šie izdevumi nav attiecināmi, jo neatbilst attiecināmības noteikumiem. |
| --- |

9.3. izcēlums

Izmaksu deklarācijā iekļauti neattiecināmi izdevumi

Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts (DEVCO ĢD)

Mēs revidējām kādas starptautiskas organizācijas deklarētos izdevumus saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu, kuru tā bija parakstījusi ar Komisiju. Pasākuma “Globālā alianse veselības un piesārņojuma jomā” mērķis bija samazināt toksisku iedarbību uz veselību valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem.

Pasākuma kopējais aplēstais budžets bija vairāk nekā 6 miljoni EUR; maksimālā ES iemaksa bija noteikta 5 miljonu EUR apmērā.

Projekta izmaksas apliecinošajos dokumentos ir iekļauta 31 lidmašīnas biļete par 13 300 EUR darbinieku izvērtēšanas semināram Jamaikā. Šāds postenis projektā nebija plānots. Šie izdevumi nav attiecināmi, jo neatbilst attiecināmības noteikumiem.

| 9.4. izcēlums


  Līguma piešķiršanas procedūru pārkāpumi







  NEAR ĢD
  ES Finanšu regulā ir noteikts, ka uz dotācijām attiecas pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi.
  ES Finanšu regulā ir noteikts, ka uz dotācijām attiecas pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi.
  Mēs caurskatījām procedūras, ko Komisija bija sagatavojusi uzaicinājumam paust ieinteresētību par tiltu remontu pār Siverskijdoņecas un Borovas upēm. Projekta budžets bija 2 miljoni EUR.
  Veicot revīziju, mēs atklājām, ka Komisijas publicētajā uzaicinājumā paust ieinteresētību nebija skaidri formulēti piešķiršanas kritēriji, tāpēc vērtēšanas tabula bija nepilnīga.
  Visbeidzot, novērtēšanas komisija pārkāpa noraidīto kandidātu informēšanas procedūru, jo tiem nepaziņoja punktos izteiktus rezultātus, noraidījuma iemeslu un tiesiskās aizsardzības līdzekļus piešķiršanas lēmuma apstrīdēšanas gadījumā.
  Šajā gadījumā Komisija neievēroja pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principus. |
| --- |

9.4. izcēlums

Līguma piešķiršanas procedūru pārkāpumi

NEAR ĢD

ES Finanšu regulā ir noteikts, ka uz dotācijām attiecas pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi.

ES Finanšu regulā ir noteikts, ka uz dotācijām attiecas pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principi.

Mēs caurskatījām procedūras, ko Komisija bija sagatavojusi uzaicinājumam paust ieinteresētību par tiltu remontu pār Siverskijdoņecas un Borovas upēm. Projekta budžets bija 2 miljoni EUR.

Veicot revīziju, mēs atklājām, ka Komisijas publicētajā uzaicinājumā paust ieinteresētību nebija skaidri formulēti piešķiršanas kritēriji, tāpēc vērtēšanas tabula bija nepilnīga.

Visbeidzot, novērtēšanas komisija pārkāpa noraidīto kandidātu informēšanas procedūru, jo tiem nepaziņoja punktos izteiktus rezultātus, noraidījuma iemeslu un tiesiskās aizsardzības līdzekļus piešķiršanas lēmuma apstrīdēšanas gadījumā.

Šajā gadījumā Komisija neievēroja pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes principus.

| 9.9. | Ja ES līdzekļus izmanto budžeta atbalstam un īsteno ar vairāku līdzekļa devēju finansēta projekta starpniecību, kuram piemēro nosacīto pieeju (sk. 9.12. punktu), kļūdu līmenis pakārtotajos darījumos ir zems. 2018. gadā mēs caurskatījām 13 darījumus, ko bija finansējuši vairāki līdzekļu devēji un kam tika piemērota nosacītā pieeja, kā arī divus budžeta atbalsta darījumus un vienā no tiem atklājām kļūdu. |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | Budžeta atbalsts ir finanšu iemaksa valsts vispārējā budžetā vai valsts konkrētas politikas vai mērķa budžetā. Budžeta atbalsta maksājumi, kurus finansēja no vispārējā budžeta, 2018. gadā bija 885 miljoni EUR. Mēs pārbaudījām, vai pirms līdzekļu izmaksas Komisija bija ievērojusi nosacījumus, kas reglamentē budžeta atbalsta maksājumus partnervalstīm, un vai tā bija pārliecinājusies, ka ir ievēroti vispārējie attiecināmības nosacījumi (piemēram, apmierinošs progress publiskā sektora finanšu pārvaldībā). |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | Taču, ņemot vērā plašās interpretācijas iespējas, ko dod tiesību aktu noteikumi, Komisija var diezgan elastīgi lemt par to, vai saņēmēja valsts ir ievērojusi šos vispārējos nosacījumus (8). |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Ja Komisijas iemaksas vairāku līdzekļu devēju projektos tiek apvienotas ar pārējo līdzekļu devēju ieguldījumu un ja tās nav paredzētas īpašiem identificējamiem izdevumu posteņiem, tad saskaņā ar nosacīto pieeju Komisija pieņem, ka ES attiecināmības noteikumi ir ievēroti, ja vien kopsummā iekļauta pietiekama attiecināmo izdevumu summa, kas sedz ES iemaksu. Šo pieeju mēs ņēmām vērā savās padziļinātajās pārbaudēs.
  Maksājumi starptautiskajām organizācijām no vispārējā budžeta 2018. gadā bija 2,6 miljardi EUR. Mēs nevaram noteikt, cik lielai daļai no šīs summas piemēroja nosacīto pieeju, jo Komisija to atsevišķi neuzrauga. |
| --- | --- |

9.12.

Maksājumi starptautiskajām organizācijām no vispārējā budžeta 2018. gadā bija 2,6 miljardi EUR. Mēs nevaram noteikt, cik lielai daļai no šīs summas piemēroja nosacīto pieeju, jo Komisija to atsevišķi neuzrauga.

| 9.13. | Trijos darījumos, ko īstenojušas starptautiskas organizācijas (ANO Bērnu fonds (Unicef) un Pasaules Pārtikas programma (WFP)), mēs konstatējām, ka trūka sadarbības saistībā ar būtisku apliecinošu dokumentu nosūtīšanu. Tas atstāja nozīmīgu ietekmi uz mūsu revīziju plānošanu 2018. gadā. Līgumā par Eiropas Savienības darbību (9) ir noteikts, ka ERP ir tiesības saņemt jebkurus dokumentus vai informāciju, kas vajadzīga tās uzdevumu veikšanai. Atzinumā Nr. 10/2018 (10) ir formulēts ieteikums Komisijai apsvērt iespēju pastiprināt starptautisko organizāciju pienākumu nosūtīt ERP nepieciešamos dokumentus, lai mēs varētu pabeigt revīzijas. |
| --- | --- |

9.13.

Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi

Izpēte par Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāta (NEAR ĢD) 2018. gada atlikušo kļūdu īpatsvaru

| 9.14. | NEAR ĢD uzdevumā tā ceturto atlikušo kļūdu īpatsvara (RER) izpēti 2018. gadā veica ārējs līgumslēdzējs. Tās mērķis bija noteikt, cik kļūdu NEAR ĢD atbildības jomā tās rīcībā esošās iekšējās kontroles sistēmas nebija pamanījušas vai bija atklājušas, bet nebija izlabojušas. Šāda izpēte ir svarīgs elements ģenerāldirektora ticamības deklarācijas pamatošanai. |
| --- | --- |

9.14.

| 9.15. | Izpētē caurskatīja tādu darījumu reprezentatīvu izlasi, kuri bija veikti saskaņā ar līgumiem, kas slēgti no 2017. gada septembra līdz 2018. gada augustam (sk.
  9.5. izcēlumu
  ), un NEAR ĢD pielāgo savu metodoloģiju, ko tas bija izstrādājis 2012. gadā.






  9.5. izcēlums
















  Avots: | Eiropas Revīzijas palāta. |
| --- | --- | --- |

9.15.

9.5. izcēlums

Image 59

Avots:

Eiropas Revīzijas palāta.

| 9.16. | NEAR ĢD savā gada darbības pārskatā iepazīstināja ar 2018. gada RER izpētes rezultātiem. Ģenerāldirektorāta aplēstais kopējais atlikušais kļūdu īpatsvars bija 0,72 %, t. i., mazāks par Komisijas noteikto 2 % būtiskuma slieksni. |
| --- | --- |

9.16.

| 9.17. | Kad caurskatījām RER izpēti, mēs konstatējām, ka ir iespējams uzlabot revidentiem doto brīvības pakāpi, kad viņiem jāpieņem lēmums par kļūdu aplēsi atsevišķos darījumos; to bijām norādījuši savā 2016. gada pārskatā. Turklāt mēs redzējām, ka ir divkāršojies to darījumu skaits, kam netika veiktas padziļinātas pārbaudes, jo notika pilnīga paļaušanās uz iepriekšējo kontroles darbu (11). RER izpētes mērķis ir noteikt, “cik kļūdu ir palicis pēc tam, kad ir piemēroti visi novēršanas, atklāšanas un korekcijas kontroles mehānismi”. Tā kā ģenerāldirektorāts pilnībā paļāvās uz iepriekšējo kontroles darbu 23,6 % (12) izlasē iekļauto darījumu, RER izpēte šīs kļūdas neapzināja. Pārlieka paļaušanās uz citu paveikto revīzijas darbu var atstāt iespaidu uz RER izpētes galvenā mērķa sasniegšanu un ietekmēt atlikušo kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

9.17.

Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāta (ECHO ĢD) gada darbības pārskats

| 9.18. | 2018. gada pārskata vajadzībām mēs caurskatījām ECHO ĢD 2018. gada darbības pārskatu. |
| --- | --- |

9.18.

| 9.19. | Saskaņā ar ECHO ĢD aplēsēm kopējā riskam pakļautā summa maksājumu laikā izdevumiem, kas bija apstiprināti 2018. gadā (1,8 miljardi EUR), bija 12,5 miljoni EUR (0,69 % no 2018. gada apstiprinātajiem izdevumiem). Ģenerāldirektorāts lēš, ka pēc pārbaudēm, ko tas būs veicis turpmākajos gados, no minētās riskam pakļautās kopsummas korekcijas attieksies uz 7,2 miljoniem EUR (57,8 %). Tāpēc ģenerāldirektors paziņoja, ka ģenerāldirektorāta finanšu risks nepārsniedz 2 % būtiskuma slieksni. Uzskatām, ka mūsu izlase nebija pietiekami reprezentatīva, lai to izmantotu kļūdu īpatsvara aplēsei DFS kategorijai “Globālā Eiropa”, tāpēc nevaram spriest, vai šis apgalvojums ir pretrunā mūsu revīzijas darba rezultātiem. Turklāt tikai neliela mūsu pārbaužu daļa (17 %) attiecas uz darījumiem ECHO ĢD pārziņā. |
| --- | --- |

9.19.

| 9.20. | Attiecībā uz ECHO ĢD koriģētspēju mēs konstatējām, ka 2018. gada datus ietekmēja neatklātās kļūdas, kuru dēļ ģenerāldirektorāta koriģētspēja ir novērtēta par augstu, lai gan ģenerāldirektorāts centās izslēgt no aprēķiniem atgūtās priekšfinansējuma summas, anulētos iekasēšanas rīkojumus un saņemtos procentus. Šo nepilnību apmēru ir grūti izteikt skaitļos, taču tas neietekmē ģenerāldirektora sniegto pārliecību. |
| --- | --- |

9.20.

Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta (DEVCO ĢD) gada darbības pārskats un RER izpēte

| 9.21. | Mēs izskatījām arī DEVCO ĢD 2018. gada darbības pārskatu un RER izpēti, un rezultāti ir detalizēti aprakstīti mūsu sagatavotajā Gada pārskatā par 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fondu (sk. 28.–37. punktu). |
| --- | --- |

9.21.

Secinājumi un ieteikumi

| 9.22. | Darījumu izlasi veidojām, lai spētu formulēt viedokli par 2018. gada budžeta izdevumiem kopumā, nevis lai reprezentētu šīs DFS kategorijas izdevumu pilnu spektru. Revidēto darījumu skaits nebija pietiekams, lai aplēstu kļūdu līmeni. Tāpēc šai DFS kategorijai kļūdu īpatsvars nav aprēķināts (sk. 9.6. punktu). Tomēr mūsu veiktā darījumu un sistēmu pārbaude atklāja trīs jomas, kurās iespējami uzlabojumi. |
| --- | --- |

9.22.

Ieteikumi

| 9.23. | Mūsu konstatējumi par to, kā ir izpildīti Palātas 2015. gada pārskatā sniegtie trīs ieteikumi, ir aprakstīti
  9.2. pielikumā
   (13). Komisija divus ir īstenojusi pilnībā, bet vienu – daļēji. |
| --- | --- |

9.23.

| 9.24. | Pamatojoties uz secinājumiem par 2018. gadu, mēs Komisijai esam sagatavojuši turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

9.24.

9.1. ieteikums

Līdz 2020. gadam jāveic pasākumi, lai padarītu stingrāku prasību starptautiskām organizācijām pēc Palātas lūguma nosūtīt tai visus dokumentus vai informāciju, kas nepieciešami, lai veiktu LESD paredzētos uzdevumus.

9.2. ieteikums

Līdz 2020. gadam veikt pasākumus, lai pielāgotu NEAR ĢD metodoloģiju nolūkā ierobežot lēmumus, kas pieņemti, pilnībā paļaujoties uz iepriekšējām pārbaudēm, un lai ģenerāldirektorāts cieši uzrauga tās piemērošanu.

9.3. ieteikums

Jāpārskata ECHO ĢD koriģētspēja attiecībā uz 2019. gadu, izslēdzot neizlietotā priekšfinansējuma atgūšanu.

2. daļa. Darbības rezultāti

| 9.25. | Mēs novērtējām darbības rezultātu aspektus izlasē, ko veidojām no 15 pabeigtiem darījumiem. Pārbaudes uz vietas veicām, kad apmeklējām četras ES delegācijas Ukrainā, Alžīrijā, Bosnijā un Hercegovinā, kā arī Laosā. |
| --- | --- |

9.25.

| 9.26. | Mēs novērtējām, vai katram projektam bija skaidri noteikti tiešo rezultātu un iznākuma rādītāji. Mēs pārbaudījām arī, vai bija sasniegti projekta tiešo rezultātu mērķi attiecībā uz kvantitāti, kvalitāti un termiņiem. Lai pārliecinātos, vai projektu pieņemtās izmaksas atbilst apstiprinātajiem finanšu piedāvājumiem, tika veiktas papildu pārbaudes. |
| --- | --- |

9.26.

| 9.27. | Visiem izskatītajiem projektiem bija skaidri noteikti un būtiski rezultatīvie rādītāji. To loģiskais pamatojums bija labi strukturēts, un tiešie rezultāti bija reāli un sasniedzami. Tomēr vienā projektā mēs konstatējām problēmu, kas nelabvēlīgi ietekmē darbības rezultātus (sk.
  9.6. izcēlumu
  ).






  9.6. izcēlums


  Ar darbības rezultātiem saistītas problēmas apmeklētajos projektos






  Mēs revidējām iestāžu darbības uzlabošanas programmu, kas bija paredzēta civilās aizsardzības un glābšanas vienību spēju uzlabošanai Serbijas Republikā un Bosnijā un Hercegovinā saistībā ar plūdu izraisītu krīzi.
  Tiešo rezultātu mērķi saistībā ar mācību pasākumiem bija sasniegti tikai daļēji. Apmeklējuma līmenis bija krietni zem plānotā (piedalījās mazāk nekā 50 %). Skatīt turpmāk izklāstītos piemērus.
  Darbseminārus Brčko un Brodā apmeklēja attiecīgi 20 un 32 dalībnieki, taču bija paredzēts, ka katrā pasākumā piedalīsies 60 cilvēki.
  Kopējs demonstrējumu pasākums bija plānots 50 dalībniekiem, bet to aizstāja ar reālas situācijas vingrinājumu par saziņu ārkārtas situācijā, un to apmeklēja seši dalībnieki.
  Uzskatām, ka šāda apmeklētība norāda uz vāju plānošanu: loģiskajā pamatojumā tiešo rezultātu rādītāji bija noteikti pārāk optimistiski. |
| --- | --- |

9.27.

9.6. izcēlums

Ar darbības rezultātiem saistītas problēmas apmeklētajos projektos

Mēs revidējām iestāžu darbības uzlabošanas programmu, kas bija paredzēta civilās aizsardzības un glābšanas vienību spēju uzlabošanai Serbijas Republikā un Bosnijā un Hercegovinā saistībā ar plūdu izraisītu krīzi.

Tiešo rezultātu mērķi saistībā ar mācību pasākumiem bija sasniegti tikai daļēji. Apmeklējuma līmenis bija krietni zem plānotā (piedalījās mazāk nekā 50 %). Skatīt turpmāk izklāstītos piemērus.

Darbseminārus Brčko un Brodā apmeklēja attiecīgi 20 un 32 dalībnieki, taču bija paredzēts, ka katrā pasākumā piedalīsies 60 cilvēki.

Kopējs demonstrējumu pasākums bija plānots 50 dalībniekiem, bet to aizstāja ar reālas situācijas vingrinājumu par saziņu ārkārtas situācijā, un to apmeklēja seši dalībnieki.

Uzskatām, ka šāda apmeklētība norāda uz vāju plānošanu: loģiskajā pamatojumā tiešo rezultātu rādītāji bija noteikti pārāk optimistiski.

---

(1)  Galīgā maksājumu izpilde, tostarp piešķirtie ieņēmumi.

(2)  Piemēram, būvdarbu/piegāžu/pakalpojumu līgumu finansēšana, dotācijas, īpaši aizdevumi, aizdevumu garantijas un finansiālā palīdzība, budžeta atbalsts un citi mērķtiecīgi budžeta atbalsta veidi.

(3)  Savās RER izpētes pārbaudēs esam konstatējuši, ka, salīdzinājumā ar mūsu revīzijas darbu, DEVCO ĢD atlikušo kļūdu īpatsvara izpētes metodoloģija paredz pavisam nedaudzas (ne vairāk kā deviņas) pārbaudes uz vietas. Turklāt gan DEVCO ĢD, gan NEAR ĢD atlikušo kļūdu īpatsvara izpētēs iepirkuma procedūru pārbaudēm ir atvēlēts mazāks tvērums. Tāpēc mēs piemērojām svērumu RER izpētēm, lai ņemtu vērā publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanas kļūdu daļu (pamatojoties uz saviem 2014.–2017. gadā formulētajiem konstatējumiem ticamības deklarācijas vajadzībām kategorijai “Globālā Eiropa”).

(4)  NEAR ĢD un DEVCO ĢD katru gadu noslēdz līgumu par RER izpēti, lai aplēstu kļūdu līmeni, kas palicis pēc visām vadības pārbaudēm, lai visā to atbildības jomā novērstu, atklātu un izlabotu kļūdas. RER izpēte nav ticamības apliecināšanas uzdevums vai revīzija; tā balstās uz RER metodoloģiju un ģenerāldirektorātu attiecīgajām rokasgrāmatām.

(5)  Izlasē bija iekļauti 19 NEAR ĢD darījumi, 18 DEVCO ĢD, 10 ECHO ĢD un 11 citi darījumi. Attiecībā uz to kopas daļu (9 %), ko aptvēra NEAR ĢD un DEVCO ĢD atlikušo kļūdu īpatsvara 2018. gada izpēte, mēs iekļāvām šīs izpētes rezultātus.

(6)  Revīzijas darbs, kas attiecas uz DEVCO ĢD gada darbības pārskatu, ir detalizēti aprakstīts mūsu sagatavotajā Gada pārskatā par 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fondu.

(7)  Alžīrijā, Ukrainā, Bosnijā un Hercegovinā un Laosā.

(8)  Partnervalstu publisko finanšu pārbaude neietilpst mūsu ticamības deklarācijas vajadzībām veikto revīziju tvērumā. Vairākos īpašajos ziņojumos ir vērtēta budžeta atbalsta lietderība un efektivitāte; jaunākie ziņojumi ir ĪZ Nr. 35/2016 par iekšzemes ieņēmumiem Subsahāras Āfrikā, ĪZ Nr. 32/2016 “ES palīdzība Ukrainai” un ĪZ Nr. 30/2016 “ES atbalsta efektivitāte prioritārajām nozarēm Hondurasā”.

(9)  Palātas tiesības piekļūt dokumentiem ir noteiktas Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantā. “Jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, kas saņem budžeta līdzekļus, Revīzijas palātai pēc tās lūguma iesniedz visus dokumentus vai informāciju, kas tai vajadzīga, lai veiktu savus uzdevumus.”

(10)  Revīzijas palātas Atzinums Nr. 10/2018 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, 18. punkts.

(11)  2018. gadā līgumslēdzējs bija pilnībā paļāvies uz 118 IPA un EKI darījumiem (23,6 %), savukārt 2017. gadā – uz 57 (12,2 %) un 2016. gadā – uz 55 (13,0 %).

(12)  118 darījumi, uz kuriem notika pilnīga paļaušanās, no 501 darījumiem (EKI IPA un netiešā pārvaldība ar saņēmējvalsti).

(13)  Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaudei šogad mēs izvēlamies savu 2015. gada pārskatu, jo ir pagājis pietiekami daudz laika, lai Komisijai varētu īstenotu mūsu ieteikumus.

9.1. PIELIKUMS

PAMATDARBĪBAS IZDEVUMI DELEGĀCIJĀS 2018. GADĀ

Image 60

Image 61

| Avoti: | kartes pamatā izmantoti ©OpenStreetMap materiāli, kas licencēti saskaņā ar Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 licenci (CC BY-SA), un Eiropas Revīzijas palātas dati, pamatojoties uz Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētajiem gada pārskatiem. |
| --- | --- |

Avoti:

9.2. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU IZPILDES PĀRBAUDE KATEGORIJĀ “GLOBĀLĀ EIROPA”

| Gads | ERP ieteikums | ERP analīze par panākto virzību |
| --- | --- | --- |
| Pilnībā īstenots | Īstenošana ir sākta | Nav īstenots | Neattiecas | Nepietiekami pierādījumi |
| lielākajā daļā aspektu | dažos aspektos |
| 2015 | 1. ieteikums. Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorātam (DEVCO ĢD) un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās ģenerāldirektorātam (NEAR ĢD) jāuzlabo kvalitāte izdevumu pārbaudēs, ko veic līdzekļu saņēmēju nolīgti revidenti, konkrēti, ieviešot tādus jaunu pasākumus kā kvalitātes kontroltabulu izmantošana saņēmēju nolīgto revidentu darba kvalitātes pārbaudīšanai un revidentu darbuzdevumu izskatīšana. | | | | | X | |
| 2. ieteikums.
  NEAR ĢD jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar mērķsabiedrības instrumentu sniegts finansējums atbilst peļņas negūšanas noteikumam un pareizas finanšu pārvaldības principam. | X | | | | | |
| 3. ieteikums.
  NEAR ĢD jāpārskata atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metodoloģija, lai iegūtu statistiski precīzu informāciju par riskam pakļauto summu attiecībā uz maksājumiem, kuri veikti IPA netiešās pārvaldības kārtībā. | X | | | | | |

Gads

ERP ieteikums

ERP analīze par panākto virzību

Pilnībā īstenots

Īstenošana ir sākta

Nav īstenots

Neattiecas

Nepietiekami pierādījumi

lielākajā daļā aspektu

dažos aspektos

2015

1. ieteikums. Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorātam (DEVCO ĢD) un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās ģenerāldirektorātam (NEAR ĢD) jāuzlabo kvalitāte izdevumu pārbaudēs, ko veic līdzekļu saņēmēju nolīgti revidenti, konkrēti, ieviešot tādus jaunu pasākumus kā kvalitātes kontroltabulu izmantošana saņēmēju nolīgto revidentu darba kvalitātes pārbaudīšanai un revidentu darbuzdevumu izskatīšana.

X

2. ieteikums.
  NEAR ĢD jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar mērķsabiedrības instrumentu sniegts finansējums atbilst peļņas negūšanas noteikumam un pareizas finanšu pārvaldības principam.

X

3. ieteikums.
  NEAR ĢD jāpārskata atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanas metodoloģija, lai iegūtu statistiski precīzu informāciju par riskam pakļauto summu attiecībā uz maksājumiem, kuri veikti IPA netiešās pārvaldības kārtībā.

X

---

10. NODAĻA

Administrācija

SATURS

| Ievads | 10.1.–10.5. |
| --- | --- |

| DFS kategorijas īss apraksts | 10.3. |
| --- | --- |

| Revīzijas tvērums un pieeja | 10.4.–10.5. |
| --- | --- |

| Darījumu pareizība | 10.6.–10.13. |
| --- | --- |

| Apsvērumi par darījumu galveno izlasi | 10.7.–10.8. |
| --- | --- |

| Komisija | 10.8. |
| --- | --- |

| Apsvērumi par publiskā iepirkuma procedūrām saistībā ar cilvēku un telpu drošības uzlabošanu | 10.9.–10.13. |
| --- | --- |

| Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi | 10.14. |
| --- | --- |

| Secinājums un ieteikumi | 10.15.–10.17. |
| --- | --- |

| Secinājums | 10.15. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 10.16.–10.17. |
| --- | --- |

| 10.1. pielikums – | Darījumu pārbaužu rezultāti kategorijā “Administrācija” |
| --- | --- |

10.1. pielikums –

| 10.2. pielikums – | Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude kategorijā “Administrācija” |
| --- | --- |

10.2. pielikums –

Ievads

| 10.1. | Šajā nodaļā ir izklāstīti mūsu konstatējumi saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (DFS) kategoriju “Administrācija” (1). Apskats par katras iestādes un struktūras 2018. gada izdevumiem šajā kategorijā sniegts
  10.1. izcēlumā
  .






  10.1. izcēlums


  DFS 5. kategorijas “Administrācija” sadalījums 2018. gadā







  Maksājumu sadalījums:





  Maksājumi un revidētā datu kopa:










  (1) | Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu). |
| --- | --- | --- |

10.1.

10.1. izcēlums

DFS 5. kategorijas “Administrācija” sadalījums 2018. gadā

Maksājumu sadalījums:

Image 62

Maksājumi un revidētā datu kopa:

Image 63

(1)

Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sīkāk sk.
  1.1. pielikuma
  13. punktu).

| Avots: | Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Savienības 2018. gada konsolidētie pārskati.

| 10.2. | Mēs sagatavojam atsevišķus ziņojumus par ES aģentūrām un citām struktūrām (2), kā arī par Eiropas skolām (3). Palāta nav pilnvarota veikt Eiropas Centrālās bankas finanšu revīziju. |
| --- | --- |

10.2.

DFS kategorijas īss apraksts

| 10.3. | Administratīvie izdevumi ietver izdevumus par cilvēkresursiem, un tie veido aptuveni 60 % no kopējiem šīs kategorijas izdevumiem, kā arī izdevumus par ēkām, iekārtām, energoresursiem, sakariem un informācijas tehnoloģiju. Mūsu darbs daudzu gadu garumā liecina, ka šajā izdevumu grupā risks nav liels. |
| --- | --- |

10.3.

Revīzijas tvērums un pieeja

| 10.4. | Piemērojot
  1.1. pielikumā
  aprakstīto revīzijas pieeju un metodes, attiecībā uz DFS 5. kategoriju tika pārbaudīti turpmāk minētie elementi (par 2018. gadu):






  a) | 45 darījumu izlase atbilstoši
  1.1. pielikuma
  11. punktam. Šī reprezentatīvā izlase bija veidota tā, lai pārstāvētu izdevumu diapazonu šajā DFS kategorijā (sk.
  10.1. izcēlumu
  un 10.3. punktu). Šis darbs palīdzēja formulēt vispārējo ticamības deklarāciju saskaņā ar
  1.1. pielikumu
  ; |
| --- | --- | --- |

10.4.

a)

45 darījumu izlase atbilstoši
  1.1. pielikuma
  11. punktam. Šī reprezentatīvā izlase bija veidota tā, lai pārstāvētu izdevumu diapazonu šajā DFS kategorijā (sk.
  10.1. izcēlumu
  un 10.3. punktu). Šis darbs palīdzēja formulēt vispārējo ticamības deklarāciju saskaņā ar
  1.1. pielikumu
  ;

| b) | publiskā iepirkuma procedūras, ko rīkoja Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un Tiesa saistībā ar cilvēku un telpu drošības uzlabošanu (4); |
| --- | --- |

b)

publiskā iepirkuma procedūras, ko rīkoja Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un Tiesa saistībā ar cilvēku un telpu drošības uzlabošanu (4);

| c) | informācijas par pareizību ticamība gada darbības pārskatos, ko sagatavo visas ES iestādes un struktūras, tostarp Komisijas ģenerāldirektorāti (ĢD) un biroji, kas galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem (5), kā arī šīs informācijas vispārējā atbilstība mūsu iegūtajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

c)

informācijas par pareizību ticamība gada darbības pārskatos, ko sagatavo visas ES iestādes un struktūras, tostarp Komisijas ģenerāldirektorāti (ĢD) un biroji, kas galvenokārt atbild par administratīvajiem izdevumiem (5), kā arī šīs informācijas vispārējā atbilstība mūsu iegūtajiem rezultātiem.

| 10.5. | Eiropas Revīzijas palātas izdevumus revidē ārēja revidentu komercsabiedrība (6). Tās veiktās revīzijas rezultāti saistībā ar Revīzijas palātas 2018. gada 31. decembrī noslēgtā gada finanšu pārskatiem ir izklāstīti 10.7. punktā. |
| --- | --- |

10.5.

Darījumu pareizība

| 10.6. | Apskats par darījumu pārbaudes rezultātiem ir sniegts
  10.1. pielikumā
  . No 45 pārbaudītajiem darījumiem 13 darījumos (28,9 %) bija kļūdas. Ņemot vērā mūsu skaitļos izteikto kļūdu līmeni, aplēstais kļūdu līmenis ir zem būtiskuma sliekšņa. |
| --- | --- |

10.6.

Apsvērumi par darījumu galveno izlasi

| 10.7. | Izņemot 10.9.–10.13. punktā aplūkotos jautājumus, mēs neatradām īpašas problēmas attiecībā uz Parlamentu, Padomi, Tiesu, Revīzijas palātu (7), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas Ombudu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un Eiropas Ārējās darbības dienestu. |
| --- | --- |

10.7.

Komisija

| 10.8. | Mēs konstatējām, ka salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem (8) ir vairāk iekšējās kontroles nepilnību saistībā ar darbiniekiem piešķirto ģimenes pabalstu administrēšanu. Cita starpā mēs novērojām, ka Atalgojuma un individuālo tiesību birojs (PMO) pietiekami neuzraudzīja, vai precīzi un savlaicīgi tiek atjauninātas personas lietas, lai nodrošinātu pareizu bāzi algu un pabalstu aprēķinam. Piemēram, lai gan Francijas ģimenes pabalstu sistēmas reformai bija liela publicitāte, PMO neatjaunināja reģistru, kurā bija uzskaitīti Francijas iestāžu maksātie ģimenes pabalsti, kas jāatskaita no ES iestāžu maksātajiem pabalstiem (9). Mēs arī konstatējām, ka gadījumos, kad maksā apgādnieka pabalstu, laulātā gada ienākumus pārbada tikai reizi četros gados. Turklāt PMO regulāri nepārbaudīja dzīvesvietu, kurā uzturas pensijā aizgājuši darbinieki, kuru pensijai piemēro korekcijas koeficientu. |
| --- | --- |

10.8.

Apsvērumi par publiskā iepirkuma procedūrām saistībā ar cilvēku un telpu drošības uzlabošanu

| 10.9. | Tā kā pēdējos gados ir notikuši teroristu uzbrukumi, iestādes par steidzamu vajadzību uzskata aizsargāt cilvēkus un telpas. Tāpēc mēs pārbaudījām 13 iepirkuma procedūras, ko šajā jomā laikā no 2015. līdz 2018. gadam rīkoja Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un Tiesa. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | Iepirkuma procedūru pārbaudē mēs galveno uzmanību pievērsām vajadzībām, izmantotās procedūras veidam, procedūras īstenošanas visiem posmiem un līgumslēdzēju atlasei. Nepilnības tika konstatētas Parlamenta un Komisijas organizētajās procedūrās. Nepilnību galvenais iemesls bija steiga, kādā vajadzēja noslēgt līgumus. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | Lai iepirktu specifiskus ar drošību saistītus būvdarbus, Parlaments izmantoja jau pastāvošos pamatlīgumus. Atbilstoši šiem pamatlīgumiem Parlamentam bija iespējams pasūtīt būvdarbus, kas nebija iekļauti sākotnējā cenu skalā, pamatojoties uz vienreizēju līgumslēdzēja cenu piedāvājumu. Parlaments izmantoja šo pieeju divās no mūsu pārbaudītajām četrām procedūrām, un tas varētu nozīmēt, ka būvdarbi netika iepirkti par zemāko cenu (10). |
| --- | --- |

10.11.

| 10.12. | Mēs konstatējām, ka divos no pieciem (11) Komisijā revidētajiem gadījumiem iestāde bija rīkojusi sarunu procedūras, lai gan nebija ievēroti Finanšu regulas nosacījumi šādiem gadījumiem. Pirmajā gadījumā līguma vērtība tika sadalīta, lai būtu iespējams iegādāties video novērošanas iekārtas, izmantojot sarunu procedūru vidējas vērtības līgumiem atbilstoši tajā brīdī spēkā esošajiem noteikumiem (12). Otrajā gadījumā Komisija izmantoja ārkārtējas steidzamības klauzulu, lai iepirktu būvdarbus sarunu procedūrā, kurā piedalījās tikai viens pretendents, turklāt netika publicēts līguma iepriekšējs paziņojums (13). Taču, ņemot vērā, ka Komisija jau bija veltījusi vairākus mēnešus procedūras uzsākšanai, tā nespēja pierādīt ne ārkārtēju steidzamību, ne neiespējamību piemērot standarta procedūru termiņus. |
| --- | --- |

10.12.

| 10.13. | Turklāt trīs Komisijā pārbaudītajās procedūrās bija nepilnības novērtēšanas procesā. Vienā gadījumā pretendents nebija ievērojis vienu no obligātajām konkursa specifikāciju prasībām, un otrā gadījumā Komisija pienācīgi nepārbaudīja atbilstību izslēgšanas un atlases kritērijiem. |
| --- | --- |

10.13.

Gada darbības pārskati un citi pārvaldības pasākumi

| 10.14. | Gada darbības pārskatos, ko mēs caurskatījām, būtisks kļūdu līmenis netika konstatēts; tas saskan ar mūsu veiktās revīzijas rezultātiem. |
| --- | --- |

10.14.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums

| 10.15. | Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka kļūdu līmenis kategorijas “Administrācija” izdevumos nebija būtisks (sk. 
  10.1. pielikumu
  ). |
| --- | --- |

10.15.

Ieteikumi

| 10.16. | Mūsu konstatējumi par to, kā ir izpildīti Palātas 2015. gada pārskatā sniegtie četri ieteikumi, ir aprakstīti
  10.2. pielikumā
  . Trīs citu ieteikumu izpildi mēs nepārbaudījām, jo 2018. gada revīzijas darbs neietvēra šāda veida darījumus. Iestāde, uz kuru attiecās pārējie ieteikumi, tos ir dažos aspektos īstenojusi (sk. arī 10.8. punktu). |
| --- | --- |

10.16.

| 10.17. | Pamatojoties uz iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaudi, kā arī uz konstatējumiem un secinājumiem par 2018. gadu, esam sagatavojuši turpmāk minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

10.17.

10.1. ieteikums

Komisijai pēc iespējas drīz jāuzlabo tiesību aktos noteikto ģimenes pabalstu administrēšanas sistēma, konkrēti, biežāk jāpārbauda darbinieku personiskais stāvoklis un jāpastiprina atbilstības pārbaudes attiecībā uz deklarācijām par pabalstiem, ko saņem no citiem avotiem, īpaši gadījumos, ja kādā no dalībvalstīm ir notikusi ģimenes pabalstu sistēmas reforma.

---

(1)  Te ietverti visu ES iestāžu un struktūru administratīvie izdevumi, pensijas un maksājumi Eiropas skolām.

(2)  Mūsu īpašie gada ziņojumi par aģentūrām un citām struktūrām tiek publicēti Oficiālajā Vēstnesī.

(3)  Par Eiropas skolām mēs sagatavojam atsevišķu īpašo gada ziņojumu, ko iesniedzam Eiropas skolu Valdei. Šā ziņojuma kopiju nosūtām arī Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

(4)  Mēs revidējām četras Eiropas Parlamenta iepirkuma procedūras, vienu Padomes procedūru, piecas Komisijas procedūras un trīs Tiesas procedūras. Šīs procedūras atlasīja pēc revidentu ieskatiem.

(5)  Cilvēkresursu un drošības ĢD (HR ĢD), Atalgojuma un individuālo tiesību birojs (PMO), infrastruktūras un loģistikas biroji Briselē (OIB) un Luksemburgā (OIL) un Informātikas ĢD (DIGIT ĢD).

(6)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d’Entreprises.

(7)  Ārējā revidenta ziņojumā par finanšu pārskatiem, kas minēts 10.5. punktā, ir teikts, ka “finanšu pārskati sniedz skaidru un patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2018. gada 31. decembrī, kā arī par tās darbību rezultātiem, naudas plūsmām un neto aktīvu pārmaiņām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā”.

(8)  Sk. 2017. gada pārskata 10.12. punktu un 2015. gada pārskata 9.12. punktu.

(9)  Saskaņā ar ES civildienesta noteikumu 67. panta 2. punktu.

(10)  Šāda paša veida konstatējums iekļauts 2017. gada pārskata 10.9. punktā.

(11)  Vienā gadījumā vērtība bija zema, trīs gadījumos – vidēja un vēl vienā – virs sliekšņa, kas noteikts Publiskā iepirkuma direktīvā.

(12)  2016. gada Finanšu regula, 136.a pants (60 001 EUR – 135 000 EUR).

(13)  2016. gada Finanšu regula, 134. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

10.1. PIELIKUMS

DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI KATEGORIJĀ “ADMINISTRĀCIJA”

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE |
| Kopējais darījumu skaits | 45 | 55 |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Aplēstais kļūdu līmenis | Nebūtisks kļūdu līmenis | Nebūtisks kļūdu līmenis |

2018

2017

IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE

Kopējais darījumu skaits

45

55

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Aplēstais kļūdu līmenis

Nebūtisks kļūdu līmenis

Nebūtisks kļūdu līmenis

10.2. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO IETEIKUMU IZPILDES PĀRBAUDE KATEGORIJĀ “ADMINISTRĀCIJA”

| Gads | Palātas ieteikums | Palātas analīze par panākto virzību |
| --- | --- | --- |
| Pilnībā ieviests | Ieviešana ir sākta | Nav ieviests | Neattiecas |
| lielākajā daļā aspektu | dažos aspektos |
| 2015 | 1. ieteikums. Eiropas Parlamentam jāpārskata pašreizējais kontroles ietvars, ko piemēro politiskajām grupām piešķirto budžeta apropriāciju izpildei. Turklāt Eiropas Parlamentam jāsniedz labāka ievirze, tostarp stingrāk uzraugot, kā politiskās grupas piemēro noteikumus, kuri ieviesti izdevumu pilnvarošanai un veikšanai un iepirkuma procedūrām (sk. 9.11. punktu). | | | | | X |
| 2. ieteikums. Eiropas Komisijai jāuzlabo uzraudzības sistēmas, lai laikus atjauninātu to informāciju par darbinieku personisko stāvokli, kura var ietekmēt ģimenes pabalstu aprēķinu (sk. 9.12. punktu). | | | X | | |
| 3. ieteikums. Eiropas Ārējās darbības dienestam jānodrošina, ka tiek pienācīgi dokumentēti visi delegāciju darbā pieņemto vietējo darbinieku atlases procedūru posmi (sk. 9.13. punktu). | | | | | X |
| 4. ieteikums. Eiropas Ārējās darbības dienestam jāsniedz labāka ievirze delegācijām attiecībā uz iepirkuma procedūru izstrādi, koordināciju un izpildi līgumiem, kuru vērtība nesasniedz 60 000 EUR (sk. 9.14. punktu). | | | | | X |

Gads

Palātas ieteikums

Palātas analīze par panākto virzību

Pilnībā ieviests

Ieviešana ir sākta

Nav ieviests

Neattiecas

lielākajā daļā aspektu

dažos aspektos

2015

1. ieteikums. Eiropas Parlamentam jāpārskata pašreizējais kontroles ietvars, ko piemēro politiskajām grupām piešķirto budžeta apropriāciju izpildei. Turklāt Eiropas Parlamentam jāsniedz labāka ievirze, tostarp stingrāk uzraugot, kā politiskās grupas piemēro noteikumus, kuri ieviesti izdevumu pilnvarošanai un veikšanai un iepirkuma procedūrām (sk. 9.11. punktu).

X

2. ieteikums. Eiropas Komisijai jāuzlabo uzraudzības sistēmas, lai laikus atjauninātu to informāciju par darbinieku personisko stāvokli, kura var ietekmēt ģimenes pabalstu aprēķinu (sk. 9.12. punktu).

X

3. ieteikums. Eiropas Ārējās darbības dienestam jānodrošina, ka tiek pienācīgi dokumentēti visi delegāciju darbā pieņemto vietējo darbinieku atlases procedūru posmi (sk. 9.13. punktu).

X

4. ieteikums. Eiropas Ārējās darbības dienestam jāsniedz labāka ievirze delegācijām attiecībā uz iepirkuma procedūru izstrādi, koordināciju un izpildi līgumiem, kuru vērtība nesasniedz 60 000 EUR (sk. 9.14. punktu).

X

---

IESTĀŽU ATBILDES UZ PĀRSKATU PAR BUDŽETA IZPILDI 2018. FINANŠU GADĀ

SATURS

| Atbildes saistībā ar 1. nodaļu — | Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 1. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 209 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 2. nodaļu — | Budžeta un finanšu pārvaldība |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 2. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 213 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 3. nodaļu — | Rezultātu sasniegšana ar ES budžetu |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 3. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 217 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 4. nodaļu — | Ieņēmumi |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 4. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 245 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 5. nodaļu — | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 5. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 247 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 6. nodaļu — | Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 6. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 251 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 7. nodaļu — | Dabas resursi |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 7. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 259 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 8. nodaļu — | Drošība un pilsonība |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 8. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 263 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 9. nodaļu — | Globālā Eiropa |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 9. nodaļu —

| | Komisijas atbildes | 265 |
| --- | --- | --- |

| Atbildes saistībā ar 10. nodaļu — | Administrācija |
| --- | --- |

Atbildes saistībā ar 10. nodaļu —

| | Eiropas Parlamenta atbildes | 267 |
| --- | --- | --- |

| | Komisijas atbildes | 268 |
| --- | --- | --- |

1. nodaļa – Ticamības deklarācija un to pamatojošā informācija

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

Revīzijas konstatējumi par 2018. finanšu gadu

Darījumu pareizība

1.15. b) Komisija ar gandarījumu norāda uz to, ka pastāvīgi tiek uzlabota to pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāte, kas ieviestas, lai nodrošinātu ES budžeta izdevumu likumību un pareizību, un uz to, ka Eiropas Revīzijas palāta (ERP) apstiprina, ka būtisks kļūdu līmenis ir konstatēts noteikta veida izdevumos. Kopējais kļūdu līmenis joprojām ir zems salīdzinājumā ar gadiem līdz 2017. gadam.

1.16. punkta pirmais ievilkums. Attiecībā uz sarežģītajiem noteikumiem Komisija piekrīt, ka tie veicina augstāku kļūdu risku. Tāpēc tā pastāvīgi strādā, lai pēc iespējas vienkāršotu noteikumus (sk. arī Komisijas atbildi uz 1.18. punktu) un palielinātu vienkāršāku izmaksas mehānismu – piemēram, vienkāršotu izmaksu iespēju – izmantošanu. Birokrātijas samazināšana attiecībā uz saņēmējiem bija viens no vadošajiem principiem Komisijas priekšlikumos par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, kuros tika ņemti vērā arī ERP sniegtie ieteikumi.

Vienlaicīgi Komisija šogad ir turpinājusi atbalstīt visas programmā iesaistītās dalībvalstu iestādes, izmantojot dažādas darbības, sanāksmes un norādījumus, lai labāk novērstu un labotu kļūdas un vispārīgāk nostiprinātu savu spēju risināt ar pašreizējā plānošanas perioda noteikumiem saistītos jautājumus. Jo īpaši minētās darbības bija vērstas uz vajadzību atbalstīt vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanu un veicināt labāku pārredzamību attiecībā uz publisko iepirkumu procedūrām pēc atjauninātā Publiskā iepirkuma rīcības plāna īstenošanas.

| 1.18. | Komisija ar gandarījumu norāda, ka gandrīz pusē no revidētajiem izdevumiem kļūdu līmenis nav būtisks. Būtisks kļūdu līmenis ir konstatēts noteikta veida izdevumos (atlīdzinājuma izdevumos). Attiecībā uz šā veida izdevumiem ERP secinājums atbilst Komisijas novērtējumam, kas veikts tās 2018. gada Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (Annual Management and Performance Report – AMPR). |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Lai samazinātu kļūdu risku, Komisija nepārtraukti tiecas ierosināt programmām pēc iespējas vienkāršākus noteikumus. Tomēr tā tiecas arī noteikt vērienīgus mērķus, lai palielinātu programmu izpildi un mērķtiecīgi novirzītu atbalstu, kam var būt nepieciešami atsevišķi sarežģīti noteikumi. Tādējādi likumība un pareizība ir jālīdzsvaro ar politikas mērķu sasniegšanu, vienlaikus paturot prātā īstenošanas izmaksas. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 1.16. punkta pirmo ievilkumu. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.21. | Lauksaimniecības jomā Komisija norāda, ka tiešajos maksājumos no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF), uz kuriem attiecas 71,8 % no šīs jomas izdevumiem, kļūdu līmenis nav būtisks. “Konkurētspējas” jomā kļūdu līmenis sasniedz būtiskuma slieksni, t. i., 2 %. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Skatīt Komisijas atbildi uz 1.21. punktu. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.24. | Politikas jomā “Konkurētspēja” Komisija norāda, ka ERP uzskata ar pētniecību nesaistītos izdevumus par mazāk riskantiem.
  Kā paskaidrots tiesību akta finanšu pārskatā, kas pievienots tiesību akta priekšlikumam, Komisija apstiprina, ka attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” tā uzskata, ka kļūdu risks, kas katru gadu ir robežās no 2 % līdz 5 %, ir reālistisks, ņemot vērā objektīvos riskus, kas saistīti ar programmu izstrādi un izmaksu kontroli. Tomēr Komisijas mērķis ir sasniegt tādu kļūdu līmeni, kas programmas slēgšanas laikā pēc iespējas tuvojas 2 %. |
| --- | --- |

1.24.

Kā paskaidrots tiesību akta finanšu pārskatā, kas pievienots tiesību akta priekšlikumam, Komisija apstiprina, ka attiecībā uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” tā uzskata, ka kļūdu risks, kas katru gadu ir robežās no 2 % līdz 5 %, ir reālistisks, ņemot vērā objektīvos riskus, kas saistīti ar programmu izstrādi un izmaksu kontroli. Tomēr Komisijas mērķis ir sasniegt tādu kļūdu līmeni, kas programmas slēgšanas laikā pēc iespējas tuvojas 2 %.

| 1.25. | “Kohēzijas” jomā Komisija uzsver to, cik svarīgs ir revīzijas iestāžu veiktais darbs kļūdu atklāšanas ziņā. Tas ļāva veikt ievērojamas finanšu korekcijas, pirms 2014.–2020. gada pārskati tika iesniegti Komisijai vai 2007.–2013. gada programmas varēja tikt slēgtas.
  Komisija norāda, ka piemērojamo valsts vai ES noteikumu atšķirīgā interpretācija ietekmēja ERP aprēķināto kļūdu īpatsvaru (sk. Komisijas atbildi uz 6.14. punktu).
  Komisija turpinās cieši sadarboties ar pārvaldības un revīzijas iestādēm, izdodot dažādus norādījumus, organizējot tehniskas sanāksmes un izstrādājot apvienotās revīzijas instrumentus, lai laika gaitā nodrošinātu to, ka atlikušo kļūdu līmenis nepārsniedz būtiskuma slieksni.
  Komisija uzsver, ka ir vairākas darbības programmas, kurām vēl tiek piemērotas pārtraukšanas un apturēšanas procedūras, lai īstenotu rīcības plānus, tostarp finanšu korekcijas. Tā ziņo par konstatētajām nepilnībām un pārskatāmā veidā veiktām darbībām Komisijas dienestu gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

1.25.

Komisija norāda, ka piemērojamo valsts vai ES noteikumu atšķirīgā interpretācija ietekmēja ERP aprēķināto kļūdu īpatsvaru (sk. Komisijas atbildi uz 6.14. punktu).

Komisija turpinās cieši sadarboties ar pārvaldības un revīzijas iestādēm, izdodot dažādus norādījumus, organizējot tehniskas sanāksmes un izstrādājot apvienotās revīzijas instrumentus, lai laika gaitā nodrošinātu to, ka atlikušo kļūdu līmenis nepārsniedz būtiskuma slieksni.

Komisija uzsver, ka ir vairākas darbības programmas, kurām vēl tiek piemērotas pārtraukšanas un apturēšanas procedūras, lai īstenotu rīcības plānus, tostarp finanšu korekcijas. Tā ziņo par konstatētajām nepilnībām un pārskatāmā veidā veiktām darbībām Komisijas dienestu gada darbības pārskatos.

| 1.26. | “Lauksaimniecības” jomā Komisija ir apmierināta ar ERP konstatējumu, ka ELGF tiešajos maksājumos, kas veido 71,8 % no dabas resursu kategorijas izdevumiem jeb 41,6 miljardus euro, kļūdu līmenis nav būtisks. Šis secinājums atbilst kļūdu līmenim, ko attiecībā uz šiem izdevumiem Komisija aplēsusi Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (AGRI ĢD) 2018. gada darbības pārskatā. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | “Administratīvo izdevumu” jomā pašas Komisijas kontroles sistēmas arī apstiprināja, ka šajos izdevumos kļūdu līmenis nav būtisks. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Skatīt Komisijas atbildes uz 1.19. un 1.26. punktu. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.30. | “Kohēzijas” jomā Komisija nepiekrīt ERP novērtējumam attiecībā uz kohēzijas politiku par trim būtiskām kļūdām 2014.–2020. gada periodā un divām kļūdām 2007.–2013. gada periodā. Tas ir saistīts ar piemērojamo valsts vai ES noteikumu atšķirīgu interpretāciju, kas ietekmē aprēķināto kļūdu īpatsvaru. Komisija atsaucas uz ļaunākā gadījuma scenārijiem, kuri atklāti attiecīgajos kohēzijas politikas 2018. gada darbības pārskatos un kuri, pēc tās domām, atspoguļo, ņemot vērā saskaņotās kļūdas, kļūdu īpatsvara saprātīgu aplēsi.
  Komisija uzsver, ka attiecībā uz apstiprinātajām kļūdām tā veiks nepieciešamos turpmākos pasākumus un jebkuru darbību, ko tā uzskatīs par vajadzīgu. |
| --- | --- |

1.30.

Komisija uzsver, ka attiecībā uz apstiprinātajām kļūdām tā veiks nepieciešamos turpmākos pasākumus un jebkuru darbību, ko tā uzskatīs par vajadzīgu.

| 1.31. | Komisija norāda, ka “Kohēzijas” jomā revīzijas iestādes noteica lielāko daļu no publisko iepirkumu pārkāpumiem ERP pārbaudītajos darījumos. Tas liecina par revīzijas iestāžu uzlaboto spēju atklāt šāda veida kļūdas. Tomēr Komisija turpinās savas darbības, lai pirmā līmeņa pārvaldības pārbaudēs nodrošinātu šo jautājumu labāku atklāšanu, jo īpaši īstenojot savu atjaunināto Publiskā iepirkuma rīcības plānu. |
| --- | --- |

1.31.

Komisijas sniegtā informācija par pareizību

| 1.33. | Komisija vislielāko prioritāti piešķir tam, lai nodrošinātu, ka ES budžets ir labi pārvaldīts un aizsargāts pret kļūdām un krāpšanu.

  Lai pildītu savus pienākumus, Komisija ir ieviesusi stingru, pārredzamu un efektīvu pārliecības iegūšanas un pārskatatbildības modeli, kā arī rūpīgi izstrādātu iekšējās kontroles sistēmu. Saskaņā ar minēto – vajadzības gadījumā sadarbībā ar dalībvalstīm un pilnvarotajām struktūrām – Komisijas dienesti veic pasākumus, lai novērstu kļūdas, pārkāpumus un krāpšanu, un, ja šādi gadījumi notiek, rīkojas, lai labotu situāciju.
  Pamatojoties uz Komisijas deleģēto kredītrīkotāju ticamības deklarācijām (kurās cita starpā izklāstīts, ka to gada darbības pārskatos ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu skatījumu), komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību.
  Komisija pārredzamā veidā ziņo par nepilnībām, ko konstatējušas tās pārvaldības un kontroles sistēmas. Šīs nepilnības ir uzsvērtas atrunās, ko Komisijas dienesti iekļāvuši savos gada darbības pārskatos un kas atklātas Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā. Komisijas dienestu pienākums ir izstrādāt rīcības plānus par to, kā tiks novērstas attiecīgās nepilnības ikreiz, kad ir izteikta kāda atruna. |
| --- | --- |

1.33.

Lai pildītu savus pienākumus, Komisija ir ieviesusi stingru, pārredzamu un efektīvu pārliecības iegūšanas un pārskatatbildības modeli, kā arī rūpīgi izstrādātu iekšējās kontroles sistēmu. Saskaņā ar minēto – vajadzības gadījumā sadarbībā ar dalībvalstīm un pilnvarotajām struktūrām – Komisijas dienesti veic pasākumus, lai novērstu kļūdas, pārkāpumus un krāpšanu, un, ja šādi gadījumi notiek, rīkojas, lai labotu situāciju.

Pamatojoties uz Komisijas deleģēto kredītrīkotāju ticamības deklarācijām (kurās cita starpā izklāstīts, ka to gada darbības pārskatos ietvertā informācija sniedz patiesu un godīgu skatījumu), komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību.

Komisija pārredzamā veidā ziņo par nepilnībām, ko konstatējušas tās pārvaldības un kontroles sistēmas. Šīs nepilnības ir uzsvērtas atrunās, ko Komisijas dienesti iekļāvuši savos gada darbības pārskatos un kas atklātas Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā. Komisijas dienestu pienākums ir izstrādāt rīcības plānus par to, kā tiks novērstas attiecīgās nepilnības ikreiz, kad ir izteikta kāda atruna.

| 1.34. | Attiecībā uz ticamības deklarāciju Komisija atkārtoti apliecina savu atbalstu izmēģinājuma pieejai kohēzijas politikas jomā, kuru ievēro ERP. Kopēja un saskaņota izpratne par vispārēju pārliecības iegūšanas satvaru ir būtisks priekšnosacījums šādai pieejai, lai nodrošinātu gan dalībvalstīm, gan Komisijai stabilu ziņošanas satvaru, rūpīgi izstrādātu pārliecības iegūšanas sistēmu un dotu iespēju veikt vienotu revīziju. Komisija ir gatava turpināt sarunas ar ERP, lai panāktu šādu kopēju izpratni. |
| --- | --- |

1.34.

| 1.37. | Lai gan ES izdevumiem piemēro kopējas kontroles prasības, atsevišķas izdevumu programmas dažādās politikas jomās var ļoti atšķirties. Tādēļ kontroles stratēģijas jāpielāgo atšķirīgiem pārvaldības veidiem, politikas jomām un/vai īpašām finansējuma procedūrām, kā arī attiecīgajiem riskiem. Šāda pieeja ļauj ģenerāldirektorātiem noteikt nepilnības, kas ietekmē īpašas izdevumu programmu (daļas), un veikt speciālus pasākumus, lai tās novērstu. |
| --- | --- |

1.37.

1.10. izcēlums. Pamats Komisijas aplēsei par risku maksājuma laikā

Otrais ievilkums. Lai veicinātu korporatīvo ziņošanu par 2018. gada izdevumiem abi ģenerāldirektorāti, Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts (REGIO ĢD) un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts (EMPL ĢD), aplēsa riska līmeni maksājuma/slēgšanas laikā, izmantojot viskonservatīvāko pieeju, kas pamatojas uz 2016.–2017. gada apstiprinātajiem atlikušo kļūdu īpatsvariem. 2017.–2018. gada neapstiprinātos atlikušo kļūdu īpatsvarus izmanto tikai tad, ja tie pārsniedz apstiprinātos 2016.–2017. gada īpatsvarus. Komisija uzsver, ka gada darbības pārskatu apstiprināšanas laikā ziņojuma kalendārajā gadā deklarētos izdevumus sedz 10 % ieturējums no starpposma maksājumiem.

Ceturtais ievilkums.
  Politikas jomā “Globālā Eiropa” gan Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta (DEVCO ĢD), gan Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāta (NEAR ĢD) atlikušo kļūdu īpatsvara (RER) izpēte ir balstīta uz aptuveni 500 darījumu reprezentatīviem paraugiem. Komisija uzskata, ka veco līgumu izslēgšana uzlabo to riska novērtējumu, kas attiecas uz pārskata gadu.

1.39. punkta otrais ievilkums. Komisija uzskata, ka riska līmenis maksājuma laikā, kurš atklāts Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā, rada skaidru priekšstatu par risku saistībā ar attiecīgo 2018. gadā veikto kategorijas “Kohēzija” izdevumu likumību un pareizību, kas attiecas uz citu periodu, nevis to, ko revidēja ERP.

1.39. punkta trešais ievilkums.
  Politikas jomā “Lauksaimniecība” Komisija ir pilnīgi pārliecināta, ka ERP revīzijas secinājums atbilst riska līmenim maksājuma laikā, kurš norādīts Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā un AGRI ĢD gada darbības pārskatā. Šie zemie kļūdu īpatsvari (sk. 7.35. punktu) pamato saprātīgu pārliecību par AGRI ĢD ģenerāldirektora ticamības deklarāciju (sk. arī Komisijas atbildes uz 7.35. un 7.37. punktu).

| 1.40. | Komisijas mērķis ir sasniegt tādu kļūdu līmeni, kas programmu darbības cikla beigās nepārsniedz 2 % (sk. Pārvaldības un izpildes gada ziņojuma 151. un 152. lpp.).
  ES finanšu programmu daudzgadu raksturs ļauj labot kļūdas pat pēc tam, kad veikti maksājumi, proti, visos gados līdz programmu slēgšanai. Komisija ir aplēsusi, ka kopējās nākotnes korekcijas ir 0,9 % no kopējiem attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem. Tāpēc salīdzinājumā ar aplēsto riska līmeni maksājuma laikā risks slēgšanas laikā ir aplēsts 0,8 % no kopējiem attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem. |
| --- | --- |

1.40.

ES finanšu programmu daudzgadu raksturs ļauj labot kļūdas pat pēc tam, kad veikti maksājumi, proti, visos gados līdz programmu slēgšanai. Komisija ir aplēsusi, ka kopējās nākotnes korekcijas ir 0,9 % no kopējiem attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem. Tāpēc salīdzinājumā ar aplēsto riska līmeni maksājuma laikā risks slēgšanas laikā ir aplēsts 0,8 % no kopējiem attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem.

| 1.41. | Nākotnes korekcijas tiek lēstas saskaņā ar kopēju metodoloģiju, t. i., pamatojoties uz vēsturiski vidējām vērtībām, kas koriģētas pēc vajadzības, lai jo īpaši neitralizētu elementus, kas vairs nav būtiski. Tāpēc aplēstās nākotnes korekcijas ir konservatīvas un atspoguļo Komisijas dienestu faktisko koriģētspēju. |
| --- | --- |

1.41.

Secinājumi

| 1.49. | Komisija ar gandarījumu norāda, ka gandrīz pusē no revidētajiem izdevumiem kļūdu līmenis nav būtisks. Būtisks kļūdu līmenis ir konstatēts noteikta veida izdevumos (atlīdzinājuma izdevumos). Kopējais kļūdu līmenis joprojām ir zems salīdzinājumā ar gadiem līdz 2017. gadam. |
| --- | --- |

1.49.

2. nodaļa – Budžeta un finanšu pārvaldība

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

Budžeta pārvaldība 2018. gadā

| 2.8. | 2018. gadā kohēzijas politikas programmu īstenošana ievērojami paātrinājās. ERAF un Kohēzijas fonda projektu atlases līmenis 2018. gada beigās sasniedza 76,6 %, kas ir par 4,2 procentpunktiem vairāk nekā 2007.–2013. gadā tai pašā atsauces periodā. Eiropas Sociālā fonda/Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas projektu atlases līmenis 2018. gada beigās sasniedza 70 %, kas, Komisijas ieskatā, ir līdzīgs 2007.–2013. gada līmenim.
  Pieņemtais budžets, tostarp piešķirtie ieņēmumi, 2018. gadā tika pilnībā izpildīts.
  Turpinās centieni paātrināt praktisko īstenošanu. Komisija cieši uzrauga par riskam pakļautām uzskatītas programmas, lai palīdzētu novērst apguves nepietiekamību un saistību iespējamo atcelšanu. Ar attiecīgajām dalībvalstīm tiek uzturēts ciešs dialogs, lai uzlabotu stāvokli. Komisijas dienesti dalībvalstīm sniedz ievērojamu atbalstu, tostarp tehnisko palīdzību un konsultāciju pakalpojumus.
  ELFLA finansēto 2014.–2020. gada lauku attīstības programmu īstenošana nav aizkavējusies un turpinās optimālā ātrumā. |
| --- | --- |

2.8.

Pieņemtais budžets, tostarp piešķirtie ieņēmumi, 2018. gadā tika pilnībā izpildīts.

Turpinās centieni paātrināt praktisko īstenošanu. Komisija cieši uzrauga par riskam pakļautām uzskatītas programmas, lai palīdzētu novērst apguves nepietiekamību un saistību iespējamo atcelšanu. Ar attiecīgajām dalībvalstīm tiek uzturēts ciešs dialogs, lai uzlabotu stāvokli. Komisijas dienesti dalībvalstīm sniedz ievērojamu atbalstu, tostarp tehnisko palīdzību un konsultāciju pakalpojumus.

ELFLA finansēto 2014.–2020. gada lauku attīstības programmu īstenošana nav aizkavējusies un turpinās optimālā ātrumā.

2.9.–2.11. Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas vērtējumam par to, kas ir galvenais neizmantotā priekšfinansējuma iemesls.

Kohēzijas politikas finansējuma īstenošana ir parādījusi, ka 2014.–2020. gadam bija noteiktas pārāk augstas priekšfinansējuma likmes. Tāpēc neizmantotā ikgadējā priekšfinansējuma summas tika atmaksātas ES budžetā.

Turklāt likumdevēju ieviestais “n+3” (nevis “n+2”) automātiskās saistību atcelšanas noteikums mazināja motivāciju izpildīt budžetu ātrāk.

Lai veicinātu pareizu finanšu pārvaldību un savlaicīgu īstenošanu 2021.–2027. gadā, Komisijas Kopīgo noteikumu regulas priekšlikumā (COM(2018) 375) pašreizējā “n+3” automātiskās saistību atcelšanas noteikuma vietā ir iekļauts “n+2” automātiskās saistību atcelšanas noteikums. Tā paša iemesla dēļ priekšfinansējuma līmenis ir samazināts līdz ikgadējam maksājumam 0,5 % apmērā no fondu sniegtā kopējā atbalsta.

Uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai 2.9.–2.11. punkts neattiecas, jo priekšfinansējumu izmaksā tikai plānošanas perioda pirmajos trijos gados, proti, 2014.–2016. gadā (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 35. panta 1. punktu).

| 2.18. | Pēc aizkavējušā sākuma kohēzijas politikas programmu īstenošana turpinās labi. |
| --- | --- |

2.18.

2.19.–2.21. Ierosinot nākamās daudzgadu finanšu shēmas maksājumu maksimālos apjomus, Komisija ņēma vērā visus faktorus, kas tajā brīdī bija būtiski maksājumu aplēšanai, tostarp ES budžeta faktisko izpildi iepriekšējos gados un paredzamās vajadzības 2021.–2027. gadā.

Aplēsēs ir ņemts vērā arī Komisijas priekšlikums samazināt 2014.–2020. gada programmu ikgadējā priekšfinansējuma līmeni no 3 % 2020.–2023. gadā līdz 1 % 2021.–2023. gadā (sk. COM(2018) 614). Šis priekšlikums vēl jāapspriež Padomē.

Pēc aizkavējušā sākuma kohēzijas politikas programmu īstenošana turpinās labi. Kā norādīts Komisijas atbildē uz 2.8. punktu, Komisija uzskata, ka 2014.–2020. gada kohēzijas politikas programmu projektu atlases līmenis 2018. gada decembra beigās bija labāks nekā tai pašā laikposmā 2007.–2013. gada plānošanas periodā. Tāpēc Komisija uzskata, ka ESI fondu īstenošana nav aizkavējusies vairāk kā iepriekšējā daudzgadu finanšu shēmā.

Finanšu pārvaldības jautājumi saistībā ar 2018. gada budžetu un turpmāk

2.22. un 2.23. Tā kā 2014.–2020. gada DFS tika pieņemta novēloti un pēc tam aizkavējās Kopīgo noteikumu regulas pieņemšana (sešus mēnešus vēlāk nekā 2007.–2013. gadam), novēlojās 2014.–2020. gada kohēzijas politikas programmu īstenošanas sākums. Tomēr kopš 2018. gada īstenošana ir sasniegusi optimālo ātrumu.

Plānošanas periodu pārklāšanās ir dabiskas sekas tam, ka pastāv daudzgadu programmas ar “n+2”/“n+3” automātiskās saistību atcelšanas noteikumu.

Attiecībā uz risku, ka nākamās DFS sākumā nepietiks maksājumu apropriāciju, skatīt Komisijas atbildes uz 2.8. punktu un 2.19.–2.21. punktu.

| 2.26. | Komisija uzsver, ka faktiskais ES budžeta risks, kas saistīts ar garantijām, nebūs jāsedz no viena gada budžeta. Risks, kas sedzams no gada budžeta, ir tikai daļa no faktiskā riska, un pret to daļēji aizsargā likviditātes rezerve (sk. arī 2.27. punktu). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.28. | Komisija norāda, ka attiecībā uz tā riska pārvaldību, kas saistīts ar EFIA, kurš darbojas jaunietekmes tirgos un nestabilās valstīs ar augstāku risku par to, kas saistīts ar garantētām dalībvalstīs veiktām darbībām, tai palīdz Garantiju tehniskā novērtējuma grupa (GTAG), kuras locekļi ir riska eksperti, ko personiski norīkojušas finanšu iestādes, kuras darbojas īstenošanas partneru statusā. |
| --- | --- |

2.28.

Secinājumi un ieteikumi

| 2.44. | Tā kā 2014.–2020. gada DFS tika pieņemta novēloti un pēc tam aizkavējās Kopīgo noteikumu regulas pieņemšana, novēlojās 2014.–2020. gada kohēzijas politikas programmu īstenošanas sākums. Tomēr kopš 2018. gada īstenošana turpinās labi.
  Komisijas dienesti dalībvalstīm sniedz ievērojamu atbalstu, lai paātrinātu praktisko īstenošanu.
  Komisija arī uzsver, ka ELFLA finansēto 2014.–2020. gada lauku attīstības programmu īstenošana nav aizkavējusies un turpinās optimālā ātrumā. |
| --- | --- |

2.44.

Komisijas dienesti dalībvalstīm sniedz ievērojamu atbalstu, lai paātrinātu praktisko īstenošanu.

Komisija arī uzsver, ka ELFLA finansēto 2014.–2020. gada lauku attīstības programmu īstenošana nav aizkavējusies un turpinās optimālā ātrumā.

2.44. punkta pirmais ievilkums. Kohēzijas politikas finansējuma īstenošana ir parādījusi, ka 2014.–2020. gadam bija noteiktas pārāk augstas priekšfinansējuma likmes. Tāpēc neizmantotā ikgadējā priekšfinansējuma summas tika atmaksātas ES budžetā.

Turklāt likumdevēju ieviestais “n+3” (nevis “n+2”) automātiskās saistību atcelšanas noteikums mazināja motivāciju izpildīt budžetu ātrāk.

Lai veicinātu pareizu finanšu pārvaldību un savlaicīgu īstenošanu 2021.–2027. gadā, Komisijas Kopīgo noteikumu regulas priekšlikumā (COM(2018) 375) pašreizējā “n+3” automātiskās saistību atcelšanas noteikuma vietā ir iekļauts “n+2” automātiskās saistību atcelšanas noteikums. Tā paša iemesla dēļ priekšfinansējuma līmenis ir samazināts līdz ikgadējam maksājumam 0,5 % apmērā no fondu sniegtā kopējā atbalsta.

2.44. punkta otrais ievilkums. Komisijas priekšlikumā nākamajai DFS ir ņemts vērā, ka maksājumu vispārējo rezervi (GMP
  ) nevar pārnest uz nākamo DFS.

2.44. punkta trešais ievilkums. Pēc aizkavējušā sākuma kohēzijas politikas programmu īstenošana turpinās labi. Kā norādīts Komisijas atbildē uz 2.8. punktu, Komisija uzskata, ka 2014.–2020. gada kohēzijas politikas programmu projektu atlases līmenis 2018. gada decembra beigās bija labāks nekā tai pašā laikposmā 2007.–2013. gada plānošanas periodā.

2.44. punkta ceturtais ievilkums. Komisijas priekšlikumā par maksājumu maksimālajiem apjomiem nākamās DFS sākumā ir ņemtas vērā aplēstās vajadzības, kā arī iespējamie pašu resursu maksimālā apjoma ierobežojumi šiem gadiem.

| 2.45. | Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ESI fondu īstenošana 2018. gadā turpināja uzlaboties. Pieņemtais budžets 2018. gadā tika pilnīgi izpildīts. Skatīt arī Komisijas atbildes uz 2.8. un 2.22. punktu. |
| --- | --- |

2.45.

2.1. ieteikums (maksājumu apropriāciju līmenis)

| a) | Komisija piekrīt šim ieteikumam, ciktāl tas ir iespējams, ņemot vērā to, cik nenoteiktas un precīzas ir dalībvalstu prognozes par ESI fondu īstenošanu, kuras ir pamatā vispārējām maksājumu aplēsēm. |
| --- | --- |

a)

Komisija piekrīt šim ieteikumam, ciktāl tas ir iespējams, ņemot vērā to, cik nenoteiktas un precīzas ir dalībvalstu prognozes par ESI fondu īstenošanu, kuras ir pamatā vispārējām maksājumu aplēsēm.

| b) | Komisija piekrīt šim ieteikumam.
  Komisijas priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai ir noteikti vērienīgi un reālistiski saistību līmeņi nākamajām izmaksu programmām. Šajā saistībā Komisija ir arī ierosinājusi izmaiņas saistību atcelšanas noteikumos.
  Pamatojoties uz jaunākajām prognozēm par maksājumu vajadzībām laikposmā pēc 2020. gada, Komisija ir arī ierosinājusi tādus maksājumu ikgadējos maksimālos apjomus, kas atbilst jaunās paaudzes programmu un neizpildīto iepriekšējo finanšu shēmu saistību paredzamajām vajadzībām un īstenošanai. |
| --- | --- |

b)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Komisijas priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai ir noteikti vērienīgi un reālistiski saistību līmeņi nākamajām izmaksu programmām. Šajā saistībā Komisija ir arī ierosinājusi izmaiņas saistību atcelšanas noteikumos.

Pamatojoties uz jaunākajām prognozēm par maksājumu vajadzībām laikposmā pēc 2020. gada, Komisija ir arī ierosinājusi tādus maksājumu ikgadējos maksimālos apjomus, kas atbilst jaunās paaudzes programmu un neizpildīto iepriekšējo finanšu shēmu saistību paredzamajām vajadzībām un īstenošanai.

| c) | Komisija piekrīt šim ieteikumam.
  Komisija ir iesniegusi savus tiesību aktu priekšlikumus par kohēzijas politiku krietni pirms 2021.–2027. gada plānošanas perioda sākuma. Tai pašā laikā tā uzsver, ka par tiesiskā regulējuma pieņemšanu ir atbildīgs Eiropas Parlaments un Padome. |
| --- | --- |

c)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Komisija ir iesniegusi savus tiesību aktu priekšlikumus par kohēzijas politiku krietni pirms 2021.–2027. gada plānošanas perioda sākuma. Tai pašā laikā tā uzsver, ka par tiesiskā regulējuma pieņemšanu ir atbildīgs Eiropas Parlaments un Padome.

2.2. ieteikumus (kopējais uzkrājumu fonds)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Komisija turpinās saņemt un uzraudzīt nesamaksātās garantētās summas, kurām garantiju nodrošina trīs garantiju fondi (ELM, ESIF, EFIA), un turpinās regulāri sūtīt ziņojumus budžeta lēmējiestādēm saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem. Par efektīvās uzkrājumu likmes aprēķina metodiku tiks izdots deleģētais akts. Saskaņā ar Finanšu regulu tā tiks pakāpeniski ieviesta piesardzīgā veidā (FR 213. panta 2. punkts), pienācīgi ņemot vērā vispārējo uzkrājumu veidošanās sākotnējo posmu.

2.3. ieteikums (finanšu instrumenti, kurus pārvalda EIB grupa)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

Komisija turpinās budžeta lēmējiestādēm katru gadu sniegt detalizētu ziņojumu par visiem finanšu instrumentiem. Šajā ziņojumā būs arī norādīta uz EIB grupas pārvaldītajiem finanšu instrumentiem pārvietoto finanšu līdzekļu kopsumma un sīkāks sadalījums.

3. nodaļa – Rezultātu sasniegšana ar ES budžetu

Komisijas atbildes par Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

Ievads

| 3.1. | Komisija ir apņēmusies uzlabot ES budžeta darbības rezultātu satvaru. Šāda uzlabošana notiks nepārtraukti, bet pakāpeniski, un jo īpaši nākamās daudzgadu finanšu shēmas kontekstā. Lai to izdarītu, ir vajadzīga arī visu citu ES budžeta izpildē iesaistīto struktūru, jo īpaši dalībvalstu, pilnīga iesaistīšanās.

  ES budžeta darbības rezultātu satvars sastāv no trīs elementiem: a) likumā noteiktā obligātā ziņošana par rādītājiem, kuri ir daļa no programmu juridiskajiem pamatiem; b)
  programmu īstenošanas uzraudzība, izmantojot daudz plašāku gan kvantitatīvās, gan kvalitatīvās informācijas klāstu; un c) programmu darbības rezultātu regulāri novērtējumi. Lai gan rādītāji var sniegt priekšstatu par to, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība, kad tiek izvērtēts, kuru programmu izpilde varētu viest bažas, ir vajadzīga kvantitatīvā un kvalitatīvā papildu informācija, lai saprastu, vai pastāv reālas bažas, kādas tās ir un kā tās var kliedēt. |
| --- | --- |

3.1.

ES budžeta darbības rezultātu satvars sastāv no trīs elementiem: a) likumā noteiktā obligātā ziņošana par rādītājiem, kuri ir daļa no programmu juridiskajiem pamatiem; b)
  programmu īstenošanas uzraudzība, izmantojot daudz plašāku gan kvantitatīvās, gan kvalitatīvās informācijas klāstu; un c) programmu darbības rezultātu regulāri novērtējumi. Lai gan rādītāji var sniegt priekšstatu par to, kam būtu jāpievērš īpaša uzmanība, kad tiek izvērtēts, kuru programmu izpilde varētu viest bažas, ir vajadzīga kvantitatīvā un kvalitatīvā papildu informācija, lai saprastu, vai pastāv reālas bažas, kādas tās ir un kā tās var kliedēt.

1. daļa. Kādi ir ES budžeta darbības rādītāji?

| 3.3. | Metodoloģiskajā piezīmē, kas pievienota budžeta programmu darbības rezultātu pārskatam (“PDRP”), ir aplūkota rādītāju atlase: “Tika veikta rādītāju atlase, pamatojoties uz konkrētiem kritērijiem, tādiem kā nozīmīgums, datu pieejamība u. tml.” |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija atzīst, ka programmu pārskatu (PP) lasāmību var uzlabot, un pašlaik tā veic uzlabošanas procesu, tomēr vienlaikus uzsver, ka tajos ietvertā apjomīgā informācija, t. i., par progresu programmu mērķu sasniegšanā atbilstoši Finanšu regulas 41. panta 3. punkta h) apakšpunktam, pēc būtības ir atsauces materiāls speciālistiem. Tieši šā iemesla dēļ Komisija ir sākusi publicēt PDRP, lai būtu pieejams vienkāršāk lasāms informācijas apkopojums par programmu darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.6. | Komisija ir pilnībā apņēmusies savākt, analizēt un publicēt augstas kvalitātes informāciju par rezultatīvajiem rādītājiem un veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz šādu informāciju. Lai gūtu labāku izpratni par pašreizējo situāciju darbības rezultātu ziņošanā, pamatojoties uz rādītājiem, Komisija ir veikusi iekšēju analīzi par visu 2019. gada martā pieejamo izdevumu programmu darbības rezultātu datiem, kas publicēti 2020. gada budžeta projektam pievienotajos programmu pārskatos.
  Turklāt ES budžeta darbības rezultātu satvars ir balstīts uz vairākiem elementiem. Viena no būtiskajām daļām ir progresa uzraudzība, pamatojoties uz rezultatīvajiem rādītājiem. Tomēr progress atlasīto rādītāju izpildē sniedz tikai daļēju priekšstatu, un tas nav izmantojams, lai izdarītu pārliecinošus secinājumus par programmu darbības rezultātiem. Kā ERP norādījusi 3.8. punktā, kvalitatīvā informācija, piemēram, sasniegumu piemēri, papildina informāciju par rādītājiem un sniedz pilnīgāku priekšstatu par darbības rezultātiem, arī (un jo īpaši) gadījumos, kad trūkst rādītāju datu vai kad notiek atsauces datu atjaunināšana. |
| --- | --- |

3.6.

Turklāt ES budžeta darbības rezultātu satvars ir balstīts uz vairākiem elementiem. Viena no būtiskajām daļām ir progresa uzraudzība, pamatojoties uz rezultatīvajiem rādītājiem. Tomēr progress atlasīto rādītāju izpildē sniedz tikai daļēju priekšstatu, un tas nav izmantojams, lai izdarītu pārliecinošus secinājumus par programmu darbības rezultātiem. Kā ERP norādījusi 3.8. punktā, kvalitatīvā informācija, piemēram, sasniegumu piemēri, papildina informāciju par rādītājiem un sniedz pilnīgāku priekšstatu par darbības rezultātiem, arī (un jo īpaši) gadījumos, kad trūkst rādītāju datu vai kad notiek atsauces datu atjaunināšana.

A iedaļa. Rādītāji liecina par būtiskām atšķirībām sasniegumos un mērenu progresu kopumā

| 3.7. | Pašreizējo ES budžeta darbības rezultātu satvaru Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir atzinusi (1)
  par labāko attiecīgajā kategorijā. Komisija atzīst, ka visi darbības rezultātu satvari ir pastāvīgi jāuzlabo, un notiek darbs, lai uzlabotu šo sistēmu, piemēram, Komisijai sagatavojot priekšlikumus nākamajai finanšu programmu paaudzei. Ir daudz grūtību, kas saistītas ar datu vākšanu un pārsūtīšanu, jo īpaši attiecībā uz dalītās pārvaldības programmām. Šo un citu faktoru, tostarp programmu daudzgadu rakstura, dēļ ziņošana par Eiropas budžeta izpildi ir sarežģīts uzdevums. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisija ir apņēmusies sagatavot augstas kvalitātes un ticamus ziņojumus par ES budžeta izpildi. Šajā nolūkā Komisija paļaujas uz datiem, ko sniedz dalībvalstis un citi avoti. Ar centrālo dienestu izdotiem norādījumiem Komisijas dienestiem tiek prasīts sniegt visaptverošu informāciju par darbības rezultātiem par katru programmu un nodrošināt sniegtās informācijas kvalitāti un ticamību.
  Rezultatīvo rādītāju avoti tiek sistemātiski norādīti gada darbības pārskatos (GDP). Turklāt saskaņā ar norādījumiem par 2018. gada darbības pārskatiem direktoriem, kuri atbild par riska pārvaldību un iekšējo kontroli, tika prasīts apliecināt, ka GDP 1. un 2. daļā izklāstītā informācija ir ticama, pilnīga un precīza. |
| --- | --- |

3.8.

Rezultatīvo rādītāju avoti tiek sistemātiski norādīti gada darbības pārskatos (GDP). Turklāt saskaņā ar norādījumiem par 2018. gada darbības pārskatiem direktoriem, kuri atbild par riska pārvaldību un iekšējo kontroli, tika prasīts apliecināt, ka GDP 1. un 2. daļā izklāstītā informācija ir ticama, pilnīga un precīza.

3.9. punkta otrais ievilkums. Komisija ņem vērā ERP novērtējumu, ka parasti darbības rezultātu progresa aprēķināšana, par sākumpunktu izmantojot atsauces datus, sniedz precīzāku priekšstatu. Tomēr ne visās programmās 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā ir noteikti skaitliski atsauces dati, tāpēc salīdzināmības apsvērumu dēļ tika nolemts aprēķināt kopējo progresu.

Komisija uzskata, ka tādu prognožu izmantošana, kas balstītas uz projektiem, par kuriem ir pieņemts lēmums, papildus faktiskajiem īstenošanas skaitliskajiem rādītājiem ieguldījumu programmu, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) Kohēzijas fonda (KF), gadījumā ir pamatota. Tā ir informatīva un ļauj gan ekspertiem, gan lēmumu pieņēmējiem izdarīt secinājumus par īstenošanas progresu un tādējādi ļauj visai sistēmai kopumā sasniegt tās iecerēto mērķi.

| 3.10. | Komisija uzskata, ka procesam, kurā rezultatīvos rādītājus apkopo programmās un kategorijās, ir savi ierobežojumi. Komisija ar nolūku neaprēķināja vidējo “attālumu līdz mērķrādītājam” par katru programmu. Viens atsevišķs skaitlis nevar pilnībā aptvert to sarežģītību, kāda ir raksturīga izdevumiem desmitiem miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komisija ir apņēmusies uzlabot datu vākšanu un pieejamību, jo īpaši attiecībā uz dalītu pārvaldību, kur pašlaik ir vislielākā kavēšanās. Šajā nolūkā Komisija 2018. gada maijā ierosināja divu mēnešu ziņošanas intervālu atbilstoši Kopīgo noteikumu regulas (COM(2018) 375) 37. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Lielākajā daļā gadījumu rezultatīvie rādītāji ne vienmēr ir lineāri laika ziņā; tie sāk veidoties lēnām īstenošanas gaitā. Tāpēc ir paredzams, ka progress, kas aprēķināts attiecībā pret atsauces datiem, lielākoties būs mazāks nekā ERP norādītās lineārās procentuālās vērtības. Attiecībā uz gūto progresu arī būtu jāņem vērā kavēšanās īstenošanā. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka progress, vērtējot attiecībā pret atsauces datiem, kopumā notiek. Tomēr Komisija piekrīt, ka ir nepieciešams ļoti cieši uzraudzīt īstenošanas progresu un veikt nepieciešamos pasākumus, ja ir trūkumi. |
| --- | --- |

3.12.

1.a apakškategorija: rādītāji liecina par labu progresu programmā Erasmus+ un ESIF un mērenu progresu programmā “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā

3.13. punkta pirmais ievilkums. Komisija uzsver, ka rādītāju atlase programmu darbības rezultātu pārskatam tika veikta, īpaši ņemot vērā datu nozīmīgumu un pieejamību, nevis no rādītāja izrietošo vērtību. Faktiski pārskatā attiecībā uz katru kategoriju ir gadījumi, kad progresa aprēķins, par pamatu izmantojot programmu pārskatus, sniedza labākus rezultātus nekā aprēķins, kam par pamatu izmantots programmu darbības rezultātu pārskats. Komisija piekrīt, ka nākotnē analīzei vajadzētu būt detalizētākai un pamatā esošajiem pieņēmumiem vajadzētu būt precīzāk norādītiem.

3.13. punkta otrais ievilkums. Programmu darbības rezultātu pārskata sagatavošanā par 2019. gadu tika pieliktas ievērojamas pūles, lai uzlabotu datu ziņošanu par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments finansē lielus ilgtermiņa infrastruktūras projektus vai projektus, kas jākoordinē tīklā. Šie projekti bieži ir jāizstrādā secīgās finanšu shēmās, un var būt ievērojama kavēšanās no brīža, kad projekts tiek sākts, līdz brīdim, kad kļūst pieejami dati, kas nepieciešami darbības rezultātu novērtēšanai. Komisijas priekšlikumā par šā instrumenta turpināšanu īpaša uzmanība ir pievērsta darbības rezultātu satvaram, kas nodrošina “pārredzamus, atbildīgus un pienācīgus uzraudzības un ziņošanas pasākumus (..), lai novērtētu un ziņotu par programmā gūtajām sekmēm (..), kā arī veicinātu tās sasniegumus”.

3.13. punkta trešais ievilkums. Komisija savā PDRP skaidri norādīja, ka programmas
  Erasmus+ darbības rezultāti tiek salīdzināti ar 2017. gadu. Programma apmierinoši virzās uz to, lai sasniegtu savus mērķus līdz 2020. gadam.

3.13. punkta ceturtais ievilkums. Komisija norāda, ka Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) sākotnējais mērķis bija piesaistīt ieguldījumus 315 miljardu EUR apmērā līdz 2018. gada jūlijam. 2017. gada 30. decembrī stājās spēkā regula, ar ko ESIF tika uzlabots un tika pagarināts tā darbības termiņš (ESIF 2.0 regula). Ar minēto regulu ESIF darbības termiņš tika pagarināts līdz 2020. gada beigām un tā ieguldījumu mērķis tika palielināts līdz 500 miljardiem EUR. Regulā bija paredzēts, ka ES galvojums, kas nepieciešams, lai ESIF varētu atbalstīt ieguldījumus, tiks palielināts no 16 miljardiem EUR līdz 26 miljardiem EUR tikai no 2018. gada jūlija (t. i., pēc sākotnējā perioda). Tāpēc 2017. gada beigās ESIF rezultāti tika salīdzināti ar sākotnējo ieguldījumu mērķi, kas ir 315 miljardi EUR.

1.b. apakškategorija: rādītāji liecina par salīdzinoši nelielu progresu kohēzijas jomā novēlotas programmu sākšanas dēļ

| 3.14. | Prognozes, kas balstītas uz notiekošiem projektiem, par kuriem ir pieņemts lēmums, sniedz būtisku informāciju īstenošanas uzraudzības kontekstā. Tās papildus datiem par faktisko īstenošanu sniedz ieskatu projektu ieviešanas laika grafikā, kas tādas politikas gadījumā, kurai nepieciešami lieli ieguldījumi un kurai ir ilgs sagatavošanas laiks, iespējams, ir visvērtīgākā informācija īstenošanas laikā. |
| --- | --- |

3.14.

2. kategorija: pamatojoties uz rādītājiem, nebija iespējams noteikt progresu lielākajai daļai izdevumu “Dabas resursu” jomā

| 3.15. | Komisija norāda, ka, tā kā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam piemēro gada pārskata principu, nav tik vienkārši tam noteikt daudzgadu mērķrādītājus. Tomēr notiek darbs, lai izstrādātu rīkus un metodes, kā nodrošināt, ka termiņa vidusposma pārskatu var sagatavot arī par šā fonda datiem. |
| --- | --- |

3.15.

3.15. punkta pirmais ievilkums. Komisija norāda, ka, izmantojot metodi, ko piemērojusi ERP (kā paskaidrots 3.9. punktā un 3.1. izcēlumā), progresu attiecībā pret atsauces datiem ir iespējams aprēķināt tikai par vienu no 27 rādītājiem.

Tomēr Komisija uzskata, ka progresu attiecībā pret atsauces datiem var novērtēt par visiem 27 rādītājiem. Līdz ar to atlasītie rādītāji ļauj uzraudzīt progresu.

Programmas pārskatā ietverto 27 rādītāju visaptverošā analīzē būtu jāņem vērā specifiskā faktiskā situācija lauksaimniecības nozarē un ELGF izdevumi.

3. kategorija: saskaņā ar rādītājiem kategorijā “Drošība un pilsonība” divās programmās ir labs progress, vienā – mērens un vienā – nepietiekams

| 3.17. | Komisija norāda, ka, novērtējot programmas “Pārtika un barība” darbības rezultātus, ir jāņem vērā dzīvnieku un augu slimību uzliesmojumu neparedzamība. Visas darba programmas ir pieņemtas un īstenotas, kā paredzēts. |
| --- | --- |

3.17.

4. kategorija: rādītāji liecina par vispārēju pietiekamu progresu kategorijas “Globālā Eiropa” programmu īstenošanā

| 3.19. | Metodika, kas izmantota, lai noteiktu rādītājus un mērķrādītājus Attīstības sadarbības instrumentam, ir izskaidrota pārskatītajā ES starptautiskās sadarbības un attīstības rezultātu satvarā (SWD(2018) 444). |
| --- | --- |

3.19.

Īpašie instrumenti: nav pietiekamas informācijas par sasniegto progresu

3.20. punkta pirmais ievilkums. Komisija norāda, ka attiecībā uz šo rādītāju tiek ņemtas vērā tikai tās katastrofas, kas atbilst attiecīgiem kritērijiem. Minētie seši gadījumi no 2017. gada joprojām tiek izmeklēti, tāpēc tie netika ņemti vēra aprēķinā, jo vēl nebija skaidrs, vai tie atbilst kritērijiem. Visbeidzot, 2017. gadā netika pieņemti divi no 10 pieteikumiem (par plūdiem Mursijā un ugunsgrēkiem Donjanā).

B iedaļa. Rādītāji ne vienmēr sniedz pilnīgu priekšstatu par faktisko progresu

| 3.21. | Attiecībā uz apakšvirsrakstu “Daudzi rādītāji nebija labi izraudzīti”Komisija norāda, ka rezultatīvie rādītāji ES finanšu programmām ir definēti šīm programmām pamatā esošajos tiesību aktos. Rādītāji tiek izraudzīti Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Komisijai ir pienākums regulāri ziņot par visiem tiesību aktos definētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Liels ieguldījumu/iznākuma rādītāju īpatsvars nenozīmē, ka rādītāji ir neveiksmīgi izraudzīti. Komisija piekrīt, ka darbības rezultātu kā tādu novērtēšanai piemērotāki ir rezultātu un ietekmes rādītāji. Tomēr – it īpaši tādu projektu gadījumā, kam nepieciešami lieli ieguldījumi un kam ir ilgs sagatavošanas laiks, – progresa ziņošanai ir nepieciešami iznākuma rādītāji. Tāpēc mēs uzskatām, ka ir vajadzīgs līdzsvars starp rādītāju veidiem, un šādam līdzsvaram jābūt atbilstošam programmas specifikai. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Komisija uzskata, ka ieguldījumu un iznākuma rādītāju īpatsvars, kas ir 60 %, nebūt nenozīmē, ka sniegtās informācijas izmantojamība ir ierobežota. Komisija piekrīt, ka vajadzētu būt līdzsvaram starp dažādiem rādītāju veidiem, tomēr katrā programmā konkrētais līdzsvars var būt atšķirīgs. ES budžeta darbības rezultātu satvars arī ietver strukturētu novērtējumu (vidusposma un ex post novērtējumu) sistēmu, kā noteikts Labāka regulējuma pamatnostādnēs, tieši lai atšķirtu programmas dažādās ietekmes. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komisija norāda, ka ir ārkārtīgi sarežģīti atlasīt ietekmes rādītājus, kurus ietekmē tikai pašas programmas tiešās sekas. Jebkuru plašāku rezultātu rādītāju vai iznākuma rādītāju nenovēršami ietekmēs dažādi faktori, un šīs programmas būs tikai viens no tiem. Tāpēc Komisija tiecas izmantot tādu vairāku rādītāju kopumu, kuri sniedz skaidrojumu un ziņo par programmu darbības rezultātiem labākajā iespējamā veidā, tomēr dažreiz – arī programmu specifikas dēļ – tas ir ļoti sarežģīti.

  Tomēr tiek pieliktas pūles, it īpaši saistībā ar nākamo rādītāju kopumu daudzgadu finanšu shēmai pēc 2020. gada, lai atlasītu rezultātu un ietekmes rādītājus, kas nodrošina vislabāko programmu skaidrojumu. Turklāt Komisija arī norāda, ka ES izdevumu programmu ietekme kļūst redzama tikai pilnīgā novērtējumā ar attiecīgajiem kontroles mainīgajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

3.24.

Tomēr tiek pieliktas pūles, it īpaši saistībā ar nākamo rādītāju kopumu daudzgadu finanšu shēmai pēc 2020. gada, lai atlasītu rezultātu un ietekmes rādītājus, kas nodrošina vislabāko programmu skaidrojumu. Turklāt Komisija arī norāda, ka ES izdevumu programmu ietekme kļūst redzama tikai pilnīgā novērtējumā ar attiecīgajiem kontroles mainīgajiem rādītājiem.

| 3.25. | Attiecībā uz 3.2. tabulu Komisija piekrīt, ka dažos gadījumos rādītājiem, kas aptver humānās palīdzības jomu, ir tikai netieša saikne ar ES finansētu darbību humānās palīdzības jomā, un ka rādītāja vērtību ietekmē vairāki ārēji faktori. Tāpēc nākamās DFS kontekstā tiks ieguldītas pūles, lai palielinātu rādītāju kopuma nozīmīgumu ES darbībai humānās palīdzības jomā, t. i., lai nodrošinātu skaidrākas visu rādītāju saiknes ar izdevumiem un mērķiem.

  Attiecībā uz ELGF, lai nodrošinātu, ka programmas tiek īstenotas tā, ka tiek sasniegti mērķi, svarīga nozīme ir arī efektīvām pārvaldības un kontroles sistēmām. Tāpēc programmas pārskatā ir vajadzīgs rādītājs, pēc kura novērtē, cik lielā mērā izdevumi ir pārbaudīti. |
| --- | --- |

3.25.

Attiecībā uz ELGF, lai nodrošinātu, ka programmas tiek īstenotas tā, ka tiek sasniegti mērķi, svarīga nozīme ir arī efektīvām pārvaldības un kontroles sistēmām. Tāpēc programmas pārskatā ir vajadzīgs rādītājs, pēc kura novērtē, cik lielā mērā izdevumi ir pārbaudīti.

| 3.26. | Komisija atzīst, ka programmu pārskati nav strukturēti tā, lai skaidri sasaistītu konkrētos mērķus ar vispārējo mērķi. Tomēr izdevumu programmām pēc 2020. gada ir noteikta skaidra hierarhijas struktūra, kas sasaista konkrētos mērķus ar vispārējo mērķi un rādītājus ar konkrētajiem mērķiem. Turklāt arī budžeta nomenklatūra tiek pārskatīta, un tās struktūra būs balstīta uz konkrētiem mērķiem. Šie pasākumi būtiski uzlabos gan Komisijas budžeta izpildes dokumentu struktūru, gan to lietošanas ērtumu. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Vienmēr ir jāpanāk kompromiss starp izsmeļošu rādītāju uzskaitījumu, kas aptver ikvienu mērķu aspektu, un nosacītajiem resursiem. |
| --- | --- |

3.27.

3.27. punkta otrais ievilkums.
  Attīstības sadarbības instrumenta mērķis pēc būtības ir ļoti plašs, un to nevar aptvert ar ierobežota skaita rādītājiem. Tomēr darbības, kas saistītas ar klimata pārmaiņām un vidi, tiek uzraudzītas katru gadu, izmantojot Rio marķieru metodiku, ko izstrādājusi ESAO Attīstības palīdzības komiteja (DAC).

| 3.28. | Kā minēts iepriekš, Komisija – arī paļaujoties uz dalībvalstīm un citām pārskatu sniedzējām struktūrām – pastāvīgi uzlabo savu pārskatu sniegšanu par rezultatīvajiem rādītājiem. Savā analīzē par 2019. gada martā pieejamo datu kopu Komisija konstatēja, ka 63 % rādītājiem ir “pilnīga darbības rezultātu informācija”, proti, datu punkti, atsauces dati un mērķrādītājs, un Komisija uzskata, ka tas ir pamatots skaitlis. Attiecībā uz darbības rezultātu satvaru izdevumu programmām pēc 2020. gada Komisija ir sākusi plašu projektu, kura mērķis ir nodrošināt, ka šāda darbības rādītāju pamatinformācija programmām tiek noteikta konsekventi un ievērojot saskaņotu grafiku. |
| --- | --- |

3.28.

3.28. punkta ceturtais ievilkums. Komisija norāda, ka konkrētos gadījumos, atjauninot oficiālos statistikas datus, mainās arī atsauces dati.

| 3.29. | Attiecībā uz ELGF tiek uzskatīts, ka atlasītie rādītāji ļauj novērtēt progresu (sk. Komisijas atbildi par 3.15. punkta pirmo ievilkumu).
  Turklāt Komisija ir apņēmusies nodrošināt, ka tiek pastāvīgi uzlabota pārskatu sniegšana par ELGF, programmu “Apvārsnis 2020” un ESSF, it īpaši nākamajam DFS periodam, attiecībā uz kuru, pamatojoties uz novērtējumos gūtajām atziņām, ir ierosināti stingrāki uzraudzības noteikumi un integrēti rādītāji. |
| --- | --- |

3.29.

Turklāt Komisija ir apņēmusies nodrošināt, ka tiek pastāvīgi uzlabota pārskatu sniegšana par ELGF, programmu “Apvārsnis 2020” un ESSF, it īpaši nākamajam DFS periodam, attiecībā uz kuru, pamatojoties uz novērtējumos gūtajām atziņām, ir ierosināti stingrāki uzraudzības noteikumi un integrēti rādītāji.

| 3.30. | Komisija piekrīt, ka ERP minētajos gadījumos ir lietderīgi definēt ikgadējos starpposma mērķus darbības rezultātu uzraudzībai. Tomēr Komisija norāda, ka 2014.–2020. gada ciklā dažām programmām nav šādu mērķu vai – dalītās pārvaldības gadījumā – no dalībvalstu iestādēm ir saņemta nepietiekama informācija par paziņotajām vērtībām. Arī šajā ziņā Komisija ir apņēmusies attiecīgā gadījumā uzlabot situāciju finanšu programmām pēc 2020. gada, un šajā sakarā svarīgs būs Parlamenta, Padomes un dalībvalstu atbalsts. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Attiecībā uz apakšvirsrakstu “Dažām programmām pieejamie dati nebija pietiekami kvalitatīvi” Komisija norāda, ka datu pieejamība un kvalitāte lielā mērā ir atkarīga no ziņošanas pienākumiem, kas izriet no likumdošanas procesa. Kad datus paziņo dalībvalstis un publiskās iestādes, Komisijas spēja ietekmēt to kvalitāti ir ierobežota. Komisija norāda, ka par trīs ceturtdaļām rādītāju bija pieejami jaunākie dati. Par dažām programmām dati kļūs pieejami tikai vēlākā īstenošanas perioda posmā. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Komisija ļoti rūpīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes ieteikumus un vienmēr savos darbības rezultātu pārskatos norāda jaunākos pieejamos datus. Kā jau minēts, tik sarežģītā darbības rādītāju sistēmā, kāda ir ES budžeta darbības rādītāju sistēma, un ar pašreizējo tiesisko regulējumu ir sarežģīti iegūt datus, kas pilnībā atbilst faktiskajai situācijai. Komisija ir izvirzījusi mērķi veikt uzlabojumus, lai savos pārskatos sniegtu pēc iespējas aktualizētu informāciju, tomēr vēlreiz norāda, ka tas lielā mērā ir atkarīgs no tā, cik laicīgi datus sniedz dalībvalstis un citas trešās personas un cik ticami tie ir. Komisija arī norāda, ka jebkurš pārskats vienmēr būs koncentrēts kopsavilkums par situāciju, kāda tā ir noteiktā brīdī, jo tikai retos gadījumos pamatdati ir nemainīgi. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Komisija piekrīt, ka saistībā ar rādītājiem pastāv zināmas ierobežotas kvalitātes problēmas, tomēr pastāv uz to, ka kopumā darbības rādītāju satvars ir stabils. Komisija arī uzsver, ka ir apņēmusies uzlabot darbības rezultātus un pārskatu sniegšanas sistēmu nākamajam budžeta ciklam. |
| --- | --- |

3.33.

3.33. punkta otrais ievilkums. Komisija ir apņēmusies nodrošināt, ka tiek uzlabota galvenajiem rezultatīvajiem rādītājiem pamatā esošo datu kvalitāte, tostarp par patentu pieteikumiem un publikācijām paziņotās informācijas kvalitāte. Par to liecina regulāri atjauninātā programmas “Apvārsnis 2020” infopaneļa projektu rezultātu sadaļa, kas publicēta tiešsaistes portālā “Finansējums un iespējas”.

| 3.34. | Komisija piekrīt, ka daži mērķrādītāji, iespējams, nav pietiekami vērienīgi, tomēr pastāv uz to, ka kopumā darbības rādītāju satvars ir stabils. Komisija arī uzsver, ka ir apņēmusies uzlabot šo sistēmu nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. |
| --- | --- |

3.34.

3.34. punkta 2) apakšpunkts. Politikas prioritāte, it īpaši Kohēzijas fondam (ņemot vērā dzelzceļa nozari tajās dalībvalstīs, kuras ir tiesīgas saņemt šos ieguldījumus), bija dzelzceļu rekonstrukcija un modernizācija 2 829 km garumā. Mērķi, kas izvirzīti attiecībā uz jaunajām dzelzceļa līnijām, kuras finansē ERAF, bija nedaudz augstāki, proti, 580 km, tomēr joprojām ir rekonstruēti un modernizēti tikai 14 % no paredzētā līnijas garuma.

| 3.35. | Komisija piekrīt, ka mērķrādītāji dažiem rādītājiem dažās programmām, iespējams, nav pietiekami vērienīgi. Lai identificētu šādus rādītājus un mērķrādītājus, ir detalizēti jānovērtē rādītāju nozīme un konteksts. |
| --- | --- |

3.35.

2. daļa. Revīzijas palātas lietderības revīziju rezultāti: galvenie secinājumi un ieteikumi

1.a apakškategorija “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” un 1.b apakškategorija “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”

a)   Īpašais ziņojums Nr. 8/2018 “ES atbalsts produktīvām investīcijām uzņēmumos”

| 3.38. | Komisija norāda, ka ERP revidētajos projektos kopumā bija sasniegts gaidītais iznākums un ka vairumā gadījumu šāds iznākums joprojām pastāvēja un tika izmantots.
  Salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada plānošanas periodu ES pārvaldības pieeja ieguldījumu noturības jautājumā 2007.–2013. gadā ir ievērojami attīstījusies. Par to liecina ne tikai īpašās un nostiprinātās tiesību normas, bet arī tas, ka uzsvars tiek likts uz stratēģisko plānošanu apjomīgiem projektiem, kā arī tas ir atspoguļots Komisijas ex post novērtējumos programmu līmenī par kohēzijas politiku.
  Attiecībā uz sasniegtajiem rezultātiem Komisija revīzijas laikā uzsvēra, ka trūkst datu par daudziem no revidētajiem projektiem, nevis to, ka dominē vāji vai nenoturīgi rezultāti. |
| --- | --- |

3.38.

Salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada plānošanas periodu ES pārvaldības pieeja ieguldījumu noturības jautājumā 2007.–2013. gadā ir ievērojami attīstījusies. Par to liecina ne tikai īpašās un nostiprinātās tiesību normas, bet arī tas, ka uzsvars tiek likts uz stratēģisko plānošanu apjomīgiem projektiem, kā arī tas ir atspoguļots Komisijas ex post novērtējumos programmu līmenī par kohēzijas politiku.

Attiecībā uz sasniegtajiem rezultātiem Komisija revīzijas laikā uzsvēra, ka trūkst datu par daudziem no revidētajiem projektiem, nevis to, ka dominē vāji vai nenoturīgi rezultāti.

3.39. punkta pirmais ievilkums. Komisija norāda, ka šis ieteikums ir saistīts ar darbības programmu apstiprināšanas procesu pēc 2020. gada.

b)   Īpašais ziņojums Nr. 9/2018 par publiskā un privātā sektora (PPP) partnerību Eiropas Savienībā

3.40. un 3.41. Publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) ir viens no rīkiem, kas ir nodots dalībvalstu un projektu veicinātāju rīcībā kā potenciāls politikas īstenošanas instruments. Komisija veicina paraugprakses apmaiņu, piedāvā mērķtiecīgu tehnisko palīdzību, regulāri analizē valstu PPP sistēmas un vajadzības gadījumā sniedz politikas ieteikumus par to, kā tās uzlabot (“Eiropas pusgads”). Tomēr attiecībā uz Eiropas pusgadu un stratēģiju “Eiropa 2020” nav īpaša mudinājuma intensīvāk izmantot PPP. Attiecībā uz nozaru instrumentiem Komisijai nav juridiska pamata pieprasīt, lai dalībvalstis izmanto PPP vairāk vai mazāk salīdzinājumā ar citām iepirkuma metodēm. Eiropas strukturālo un investīciju fondu dalītās pārvaldības ietvaros dalībvalstīm ir ekskluzīva rīcības brīvība PPP izmantošanā.

c)   Īpašais ziņojums Nr. 12/2018 par platjoslu ES dalībvalstīs

3.42. un 3.43. Komisija uzrauga digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanu platjoslas sakaru jomā un publicē attiecīgus datus savā digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksā.

Komisija ir aicinājusi dalībvalstis izvērtēt progresu to nacionālo platjoslas plānu īstenošanā un atjaunināt to plānus, aptverot laikposmu līdz 2025. gadam.

Komisija atgādina, ka galīgā atbildība par tiesiskās un normatīvās vides īstenošanu ir valstu regulatīvajām iestādēm (VRI). Savā priekšlikumā par pārskatītiem ES telesakaru noteikumiem (Eiropas Elektronisko sakaru kodekss) Komisija ierosināja uzlabotas normas par VRI neatkarību un normatīvo spēju, tostarp pieejamiem resursiem, pilnvarām tieši piemērot sodus un minimālā uzdevumu saraksta saskaņošanu.

Komisija ir arī ierosinājusi pārskatītus telesakaru noteikumus, lai ekonomiski mazāk dzīvotspējīgos reģionos stimulētu šādu sakaru izvēršanu.

Turklāt Komisija sniedz norādījumus dalībvalstīm par valsts atbalsta piemērošanu platjoslas jomā un turpinās to darīt.

Komisija ir izstrādājusi rīcības plānu platjoslas ieviešanai laukos, kas vērsts uz platjoslas problēmas risināšanu lauku apvidos, proti, veicot paraugprakses apmaiņu ar Platjoslas kompetences biroja tīkla starpniecību, veicot mērķtiecīgas misijas dalībvalstīs, ciešāk uzraugot ESIF izdevumus platjoslas sakariem un atjauninot pamatnostādnes par ieguldījumiem platjoslas ieviešanā.

d)   Īpašais ziņojums Nr. 17/2018 par līdzekļu apguvi

| 3.44. | Komisija atgādina, ka tiesiskā regulējuma pieņemšanas diena ir ļoti lielā mērā atkarīga no līdztiesīgajiem likumdevējiem. Komisija arī uzsver, ka agrīnai tiesiskā regulējuma pieņemšanai patiešām ir svarīga nozīme, lai varētu sākt programmu īstenošanu, tomēr ir arī citi faktori, piemēram, saistību atcelšanas noteikums, priekšfinansējuma līmenis vai norīkošanas prasības 2014.–2020. gada periodam, kas būtiski ietekmēja īstenošanu.
  Komisija ar gandarījumu norāda, ka to pasākumu rezultātā, kurus tā veikusi ciešā sadarbībā ar attiecīgajām programmu iestādēm, proti, tās izveidotajā Labākas īstenošanas darba grupā, 2007.–2013. gada periodā palielinājās līdzekļu apguve tirgū. Tā arī uzsvēra, ka, kā liecina 2007.–2013. gada plānošanas perioda ex post novērtējuma un Septītā ziņojuma par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju rezultāti, kohēzijas politikas rezultāti kopumā ir labi. |
| --- | --- |

3.44.

Komisija ar gandarījumu norāda, ka to pasākumu rezultātā, kurus tā veikusi ciešā sadarbībā ar attiecīgajām programmu iestādēm, proti, tās izveidotajā Labākas īstenošanas darba grupā, 2007.–2013. gada periodā palielinājās līdzekļu apguve tirgū. Tā arī uzsvēra, ka, kā liecina 2007.–2013. gada plānošanas perioda ex post novērtējuma un Septītā ziņojuma par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju rezultāti, kohēzijas politikas rezultāti kopumā ir labi.

3.45. punkta pirmais ievilkums. Attiecībā uz 2021.–2027. gada periodu Komisija iesniedza savu priekšlikumu par Kopīgo noteikumu regulu jau 2018. gada 29. maijā (COM(2018) 375), t. i., 30 mēnešus pirms plānotā atbilstības perioda sākuma. Tā ir arī sākusi neoficiālas sarunas ar dalībvalstīm par partnerības nolīgumiem, pirms līdztiesīgais likumdevējs ir pieņēmis tiesisko regulējumu.

3.45. punkta otrais ievilkums. Komisijas dienesti turpināja sniegt ievērojamu atbalstu dalībvalstīm, sniedzot arī tehnisku palīdzību un konsultāciju pakalpojumus, lai uzlabotu to spēju apgūt līdzekļus, vienlaikus koncentrējoties uz rezultātu gūšanu.

Cieša uzraudzība ļauj izstrādāt rīcības plānus, kas ir pielāgoti katras programmas vajadzībām, un attiecīgi rīkoties, ja tiek konstatētas īpašas problēmas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu īstenošanu, neapdraudot rezultātu sasniegšanu.

e)   Īpašais ziņojums Nr. 30/2018 par pasažieru tiesībām

3.47. punkta pirmais ievilkums. Komisija piekrita ieteikumiem.

3.47. punkta otrais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam, uzskatot, ka tai bija būtiska loma pasažieru informētības uzlabošanā. Tā arī piekrita, ka ir jāturpina pašreizējo norādījumu uzlabošana.

3.47. punkta trešais ievilkums. Komisija piekrita ieteikumam, un tā izmantos savas iniciatīvas tiesības, lai apdomātu šo jautājumu un ierosinātu risinājumus atlikušajām ar izpildi saistītajām problēmām.

f)   Īpašais ziņojums Nr. 28/2018 par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”

| 3.48. | Komisija atzinīgi novērtēja ERP vērtējumu par programmu “Apvārsnis 2020”. Komisija ir piekritusi visiem ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem. Komisija attiecīgi īsteno minētos ieteikumus. |
| --- | --- |

3.48.

2. izdevumu kategorija “Dabas resursi”

3.51. punkta pirmais ievilkums. Komisija atzīst, ka atjaunojamo energoresursu projekti var veicināt ilgtspējīgu lauku attīstību.

Tā uzskata, ka līdz šim tā ir pievērsusies nākotnes atjaunojamo energoresursu enerģijas politikas izstrādes un ilgtspējas jautājumiem, pieņemot jaunus tiesību aktus – jauno Enerģētikas savienības pārvaldības regulu (Regula (ES) 2018/1999), LULUCF regulu (Regula (ES) 2018/841) – un pārstrādājot Atjaunojamo energoresursu direktīvu (Direktīva (ES) 2018/2001).

Šajā saistībā dalībvalstis, izstrādājot un noslēdzot savus integrētos nacionālos enerģētikas un klimata plānus, varēja ņemt vērā to lauku apvidos esošos apstākļus un vajadzības.

Dalībvalstis/reģioni, izstrādājot savas lauku attīstības programmas un veidojot līdzsvaru starp dažādiem to lauku attīstības stratēģiju mērķiem, joprojām var izvēlēties, vai šajā ziņā izmantot ELFLA finansējuma potenciālu.

3.51. punkta otrais ievilkums. Komisija apņēmās ņemt vērā visus līdzšinējos pieejamos pierādījumus par šīs politikas darbības rezultātiem un izmantot šo informāciju, kad tā ietekmes novērtējumā, kas ir pamatā Komisijas priekšlikumam par KLP pēc 2020. gada, analizēs īpašus risinājumus nākotnei. Komisija arī apņēmās apsvērt veidu, kā novērtēt intervences pasākumu veidu, tostarp attiecīgā gadījumā arī ienākumu atbalsta, darbības rezultātus.

3.51. punkta trešais ievilkums. Vienkāršotu izmaksu iespējas izmanto, lai mazinātu administratīvo slogu iestādēm un finansējuma saņēmējiem. Vienkāršotu izmaksu iespēju atmaksas sistēmai būtu jānodrošina tādi paši rezultāti kā tradicionālajām atmaksas sistēmām, taču vienkāršākā un ātrākā veidā. Komisija piekrita apsvērt veidus, kā pārorientēties uz sistēmām, kurās izmaksas dalībvalstīm atlīdzina, pamatojoties uz politikas īstenošanas rezultātiem.

3.52. punkta otrais ievilkums. Komisija ir nostiprinājusi saikni starp savstarpējās atbilstības sistēmu un dzīvnieku labturību, jo īpaši turpinot dalīšanos paraugpraksē un savstarpējās atbilstības pārbaužu rezultātos ar dalībvalstīm, kā to ieteikusi ERP. Tas tika darīts 2018. gadā organizēto Savstarpējās atbilstības ekspertu grupas sanāksmju ietvaros.

3.52. punkta piektais ievilkums. Attiecībā uz Īpašo ziņojumu Nr. 25/2018 jānorāda, ka projektu atlase (kas ietver arī projektu prioritātes noteikšanu) ir jāveic dalībvalstīm. Attiecībā uz ESI fondiem tiesību normās, kas reglamentē šos fondus, Komisijai dalītajā pārvaldībā nav paredzēts uzdevums noteikt kritērijus darbību atlasei, uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus izsludināšanai, projektu vērtēšanai un finansējamo projektu atlasei. Šā procesa organizēšana ir dalībvalstu uzdevums. Komisijas priekšlikumā 2021.–2027. gada periodam tas nav mainīts. Tomēr kā vienu no ERAF/Kohēzijas fonda finansējuma saņemšanas priekšnoteikumiem (tā dēvētajiem veicinošajiem nosacījumiem) 2021.–2027. gada periodā Komisija ir ierosinājusi, ka ieguldījumiem risku novēršanā un pārvaldībā ir jāatbilst valsts vai reģionālam katastrofu riska pārvaldības plānam. Šī pieeja ir līdzīgai tai, kāda bija 2014.–2020. gada periodā, taču tā ir pastiprināta un piedāvā aplūkot visus riskus integrētā veidā.

3. kategorija “Drošība un pilsonība” un 4. kategorija “Globālā Eiropa”

a)   Īpašais ziņojums Nr. 7/2018 par Turciju

3.55. punkta pirmais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

Komisija ņem vērā plānoto īstenošanas termiņu un apsvērs iespēju 2018. gada plānošanas procesā pārorientēties, ievērojot politiskās pamatnostādnes.

Komisija norāda, ka progress šādās sensitīvās jomās ir atkarīgs ne vien no IPA piešķirtā finansējuma, bet vēl jo vairāk no Turcijas iestāžu politiskās gribas.

3.55. punkta otrais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

3.55. punkta trešais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

3.55. punkta ceturtais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

3.55. punkta piektais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

b)   Īpašais ziņojums Nr. 20/2018 par Āfrikas miera un drošības sistēmu (ĀMDS)

| 3.56. | Atbalstam, ko ES sniedz ĀMDS – gan spēju veidošanai, gan finansiālajai līdzdalībai –, ir bijusi liela nozīme šīs sistēmas attīstības veicināšanā, lai arī gaidītie rezultāti nav sistemātiski sasniegti.
  Ieguldījumu veikšana algās vai citu darbības izdevumu segšanā pati par sevi nav problēma, ja vien šie ieguldījumi ir saistīti ar rezultātu gūšanu un ir daļa no plašākas atbalsta stratēģijas, kam ir skaidra stratēģija atbalsta pakāpeniskai samazināšanai. |
| --- | --- |

3.56.

Ieguldījumu veikšana algās vai citu darbības izdevumu segšanā pati par sevi nav problēma, ja vien šie ieguldījumi ir saistīti ar rezultātu gūšanu un ir daļa no plašākas atbalsta stratēģijas, kam ir skaidra stratēģija atbalsta pakāpeniskai samazināšanai.

3.57. punkta pirmais ievilkums. Komisija un EĀDD piekrita šim ieteikumam. Tomēr noteiktos apstākļos varētu būt atbilstoši sniegt ad hoc atbalstu darbības izmaksu segšanā.

3.57. punkta otrais ievilkums. Komisija piekrita ieteikumam.

c)   Īpašais ziņojums Nr. 27/2018 par bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā

3.59. punkta pirmais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

Komisija uzskata, ka atbalsts līdzīga veida darbībām ar paralēlu instrumentu starpniecību ir nodrošinājis papildināmību un nav izraisījis dublēšanos vai pārklāšanos, un ir ļāvis Komisijai paātrināt savus atbildes pasākumus, jo tika piesaistīti dažādi instrumenti dažādos laikos.

3.59. punkta otrais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

3.59. punkta trešais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

3.59. punkta ceturtais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

Komisija norāda, ka šā ieteikuma īstenošana nav atkarīga vienīgi no Komisijas; tā ir atkarīga arī no partneru vēlmes piekrist šiem nosacījumiem.

3.59. punkta piektais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

Neraugoties uz to, ka nav piekļuves atbalsta saņēmēju vārdiem un nosaukumiem, partneri izveidoja stabilus kontroles mehānismus. Gan partneri, gan Komisija turpinās atbalstīt Turcijas valdības labāku piekļuvi primārajiem datiem, pienācīgi ņemto vērā tiesisko regulējumu.

3.59. punkta sestais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

Komisija turpinās sadarboties ar Turcijas iestādēm šajā jautājumā, lai nodrošinātu īstenošanas partneriem pilnīgu piekļuvi datiem, pienācīgi ņemot vērā tiesisko regulējumu.

Komisija norāda, ka mehānisms nav paredzēts, lai koordinētu visu ES palīdzību bēgļiem Turcijā; tās uzdevums veikt uzraudzību un pārskatu sniegšanu attiecas tikai uz mehānisma palīdzību. Komisija citā kontekstā jau sagatavo vispārēju ziņojumu par finansējuma īstenošanu saistībā ar migrācijas krīzi, kurš papildinās īpašo pārskatu sniegšanu par mehānismu.

d)   Īpašais ziņojums Nr. 32/2018 par Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu Āfrikai

| 3.60. | ESTF tika izveidots kā īstenošanas rīks ar elastīgiem mērķiem, lai varētu reaģēt uz vajadzībām un jaunām problēmām, ko rada sarežģītās krīzes, kuras pēc būtības ir savstarpēji atšķirīgas un skar visus trīs reģionus. |
| --- | --- |

3.60.

3.61. punkta pirmais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

3.61. punkta otrais ievilkums. Komisija daļēji piekrita šim ieteikumam.

3.61. punkta trešais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

3.61. punkta ceturtais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam.

5. kategorija “Administrācija”

a)   Īpašais ziņojums Nr. 34/2018 par ES iestāžu biroju telpām

3.64. punkta pirmais ievilkums. Attiecībā uz ēku stratēģiju Komisijas nekustamā īpašuma politikas galvenie principi, kas ir izklāstīti paziņojumā COM(2007) 501, lielā mērā joprojām ir aktuāli (2).

Komisija tikai daļēji piekrita šim ieteikumam, ņemot vērā, ka plānošanas dokumenti (daudzgadu politikas plāni (MAPF) un budžeta projektam pievienotais darba dokuments par ēkām) jau tiek atjaunināti katru gadu.

3.64. punkta otrais ievilkums. Komisija nepiekrita šim ieteikumam, tomēr tā novērtēs iespējas veikt uzlabojumus.

Komisija varētu budžeta projektam pievienotajā darba dokumentā par ēkām ik gadu sniegt informāciju par avansa maksājumiem, kas tiktu veikti par dažādiem projektiem.

3.64. punkta trešais ievilkums. Komisija daļēji piekrita šim ieteikumam, jo tā uzskata, ka vajadzīgā ēku pārvaldības procedūra ir ieviesta. Par šo varētu tikt veikts atkārtots novērtējums termiņa vidusposmā.

3.64. punkta ceturtais ievilkums. Komisija piekrita šim ieteikumam un vēlētos uzsvērt, ka nekustamā īpašuma jautājumos katra īpašuma atšķirīgais lielums, vajadzības un atrašanās vieta rezultātā rada īpašo specifiku, kam var būt būtiska ietekme uz salīdzinājuma rezultātiem.

Ziņojumi par funkcionējošu vienoto tirgu un ilgtspējīgu monetāro savienību

b)   Īpašais ziņojums Nr. 3/2018 par makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru (MNNP)

| 3.68. | Komisija uzskata, ka kopumā MNNP tiek īstenota apmierinoši. Revīzijas palāta veica Ekonomikas politikas komitejas (EPK) locekļu aptauju, un tikai aptuveni 10 % iztaujāto locekļu uzskatīja, ka MNNP ir neefektīva. Lai uzlabotu pārredzamību, Komisija MNNP kopsavilkumā ir publiskojusi principus, ko ievēro, lai apzinātu un novērtētu nelīdzsvarotību, kā arī ir ieviesusi MNNP novērtēšanas matricas padziļinātajos pārskatos (PP). Attiecībā uz Komisijas analīzes profilu – PP secinājumi tiek izklāstīti Komisijas paziņojumā, ko pievieno PP, nevis tieši PP, jo saskaņā ar regulējumu tajos jāņem vērā vispārējais konteksts. Visbeidzot, nelīdzsvarotības sākotnējā konstatācija netiek uzskatīta par agrīnās brīdināšanas sistēmu, tāpēc ir balstīta uz augstas kvalitātes datu mainīgajiem lielumiem. Tomēr Komisijas padziļinātajā analīzē tiek izmantotas jaunākās makroekonomikas prognozes, kurās īpaši ņemti vērā vispārējie tirgus apstākļi, tostarp iespējamie valsts apstākļi, kas atspoguļo kaitīgo ietekmi no ārpuses. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Komisija piekrīt lielākajai daļai ERP ieteikumu un ir apņēmusies tos īstenot. Daudzi no ziņojumā ietvertajiem ieteikumiem faktiski ir vērsti uz to MNNP aspektu nostiprināšanu un uzlabošanu, kuriem Komisija jau pievēršas. |
| --- | --- |

3.69.

c)   Īpašais ziņojums Nr. 18/2018 “Vai ir sasniegts Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas galvenais mērķis”

| 3.70. | Komisija patlaban ir to ieteikumu īstenošanas procesā, kuriem tā piekritusi. Padome 2018. gada decembrī izdeva secinājumus par ziņojumu un aicināja Komisiju ņemt vērā ERP konstatējumus un ieteikumus un atkārtoti ziņot Padomei divu gadu laikā. Komisija ir piekritusi šim termiņam. |
| --- | --- |

3.70.

3.71. punkta pirmais ievilkums. Komisija pārskatīja prasību matricas parametrus plašākas pārskatīšanas kontekstā saistībā ar SIP, kas publicēts 2018. gada maijā. Komisija nepiekrita ieteikumam novērst pieļaujamās novirzes kopējo ietekmi, jo Regulā (EK) Nr. 1466/97 ir īpaši paredzēta 0,25 % pieļaujamā novirzes norma, un Komisija nevar noteikt ierobežojumus šajā sakarā.

3.71. punkta otrais ievilkums. Komisija nepiekrita šajā teikumā sniegtajiem ieteikumiem, t. i., 2. ieteikuma a) un b) apakšieteikumam. Strukturālo reformu klauzulai atbilstošā pagaidu novirze nav tieši saistīta ar faktiskajām reformas budžeta izmaksām, jo dažas ārkārtīgi noderīgas strukturālās reformas ne vienmēr rada būtiskas tiešās budžeta izmaksas, taču šādas reformas ir saistītas ar nozīmīgām ekonomiskajām vai politiskajām izmaksām. Šādos gadījumos, ja pagaidu novirze tiktu tieši sasaistīta ar budžeta izmaksām, paredzētā klauzulas kā stimula iedarbība faktiski zustu. Komisija arī nepiekrita ieteikumam pārtraukt ieguldījumu klauzulas darbību tās pašreizējā formā, jo tā uzskata, ka minētā klauzula ir 2015. gadā ieviestās elastīguma paketes būtisks elements.

3.71. punkta trešais ievilkums. Komisija izvērtēs šos jautājumus gaidāmajā “divnieka” un “sešnieka” tiesību aktu pārskatīšanā. Parametri prasību matricā jau paredz augstākas prasības dalībvalstīm, kam ir lielāks parāds.

3.71. punkta ceturtais ievilkums. Komisija īstenoja šos ieteikumus laikus pirms savas 2019. gada pavasara paketes nesenās publicēšanas.

3. daļa. Ieteikumu īstenošanas pārbaude

| 3.75. | Vienpadsmit ieteikumiem, kuri vispār nav īstenoti, Komisija nepiekrita. |
| --- | --- |

3.75.

Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi

| 3.79. | Lielākajā daļā gadījumu rezultatīvie rādītāji ne vienmēr ir lineāri laika ziņā; tie sāk veidoties lēnām īstenošanas gaitā. Ņemot vērā minēto, kā arī to, ka dažas programmas sāktas novēloti, Komisija uzskata, ka progress kopumā notiek. Komisija piekrīt, ka ir nepieciešams ļoti cieši uzraudzīt īstenošanas progresu un veikt nepieciešamos pasākumus, ja ir trūkumi. Komisija uzskata, ka procesam, kurā rezultatīvos rādītājus apkopo programmās un kategorijās, ir savi ierobežojumi. Komisija ar nolūku neaprēķināja vidējo “attālumu līdz mērķrādītājam” par katru programmu. Viens atsevišķs skaitlis nevar pilnībā aptvert to sarežģītību, kāda ir raksturīga izdevumiem desmitiem miljardu euro apmērā. |
| --- | --- |

3.79.

| 3.80. | Pašreizējo ES budžeta darbības rezultātu satvaru Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) ir atzinusi (3)
  par labāko attiecīgajā kategorijā.
  Komisija ir sniegusi priekšlikumus, kā to vēl vairāk uzlabot nākamajai finanšu shēmai. Tomēr ir daudz grūtību, kas saistītas ar datu vākšanu un pārsūtīšanu, jo īpaši attiecībā uz dalītās pārvaldības programmām. Šo un citu faktoru, tostarp programmu daudzgadu rakstura, dēļ ziņošana par Eiropas budžeta izpildi ir sarežģīts uzdevums.







  a) | Pirmais ievilkums. ES finanšu programmu rezultatīvie rādītāji ir definēti programmām pamatā esošajos tiesību aktos. Komisija piekrīt, ka darbības rezultātu novērtēšanai svarīgi ir rezultātu un ietekmes rādītāji. Ir nepieciešams līdzsvars starp rādītāju veidiem.

  Otrais ievilkums. Komisija piekrīt, ka visiem rādītājiem būtu jāpalīdz novērtēt sasniegumus ES budžeta izpildē.

  Trešais ievilkums. Vienmēr ir jāpanāk kompromiss starp izsmeļošu rādītāju uzskaitījumu, kas aptver ikvienu mērķu aspektu, un nosacītajiem resursiem. |
| --- | --- | --- |

3.80.

a)

Pirmais ievilkums. ES finanšu programmu rezultatīvie rādītāji ir definēti programmām pamatā esošajos tiesību aktos. Komisija piekrīt, ka darbības rezultātu novērtēšanai svarīgi ir rezultātu un ietekmes rādītāji. Ir nepieciešams līdzsvars starp rādītāju veidiem.

Otrais ievilkums. Komisija piekrīt, ka visiem rādītājiem būtu jāpalīdz novērtēt sasniegumus ES budžeta izpildē.

Trešais ievilkums. Vienmēr ir jāpanāk kompromiss starp izsmeļošu rādītāju uzskaitījumu, kas aptver ikvienu mērķu aspektu, un nosacītajiem resursiem.

| b) | Pirmais ievilkums. Komisija – arī paļaujoties uz dalībvalstīm un citām pārskatu sniedzējām struktūrām – pastāvīgi uzlabo savu pārskatu sniegšanu par rezultatīvajiem rādītājiem. Savā analīzē par 2019. gada martā pieejamo datu kopu Komisija konstatēja, ka 63 % rādītājiem ir “pilnīga darbības rezultātu informācija”, proti, datu punkti, atsauces dati un mērķrādītājs, un Komisija uzskata, ka tas ir pamatots skaitlis. Attiecībā uz darbības rezultātu satvaru izdevumu programmām pēc 2020. gada Komisija ir sākusi plašu projektu, kura mērķis ir nodrošināt, ka šāda darbības rādītāju pamatinformācija programmām tiek noteikta konsekventi un ievērojot saskaņotu grafiku. |
| --- | --- |

b)

Pirmais ievilkums. Komisija – arī paļaujoties uz dalībvalstīm un citām pārskatu sniedzējām struktūrām – pastāvīgi uzlabo savu pārskatu sniegšanu par rezultatīvajiem rādītājiem. Savā analīzē par 2019. gada martā pieejamo datu kopu Komisija konstatēja, ka 63 % rādītājiem ir “pilnīga darbības rezultātu informācija”, proti, datu punkti, atsauces dati un mērķrādītājs, un Komisija uzskata, ka tas ir pamatots skaitlis. Attiecībā uz darbības rezultātu satvaru izdevumu programmām pēc 2020. gada Komisija ir sākusi plašu projektu, kura mērķis ir nodrošināt, ka šāda darbības rādītāju pamatinformācija programmām tiek noteikta konsekventi un ievērojot saskaņotu grafiku.

| c) | Pirmais ievilkums. Datu pieejamība un kvalitāte ir lielā mērā atkarīga no ziņošanas pienākumiem, kas izriet no likumdošanas procesa. Kad datus paziņo dalībvalstis un publiskās iestādes, Komisijas spēja ietekmēt to kvalitāti ir ierobežota. Komisija norāda, ka par trīs ceturtdaļām rādītāju bija pieejami jaunākie dati. Par dažām programmām dati kļūs pieejami tikai vēlākā īstenošanas perioda posmā. |
| --- | --- |

c)

Pirmais ievilkums. Datu pieejamība un kvalitāte ir lielā mērā atkarīga no ziņošanas pienākumiem, kas izriet no likumdošanas procesa. Kad datus paziņo dalībvalstis un publiskās iestādes, Komisijas spēja ietekmēt to kvalitāti ir ierobežota. Komisija norāda, ka par trīs ceturtdaļām rādītāju bija pieejami jaunākie dati. Par dažām programmām dati kļūs pieejami tikai vēlākā īstenošanas perioda posmā.

| d) | Pirmais ievilkums. Komisija piekrīt, ka daži mērķrādītāji, iespējams, nav pietiekami vērienīgi, tomēr pastāv uz to, ka kopumā darbības rādītāju satvars ir stabils. Komisija arī uzsver, ka ir apņēmusies uzlabot šo sistēmu nākamajā daudzgadu finanšu shēmā. |
| --- | --- |

d)

Pirmais ievilkums. Komisija piekrīt, ka daži mērķrādītāji, iespējams, nav pietiekami vērienīgi, tomēr pastāv uz to, ka kopumā darbības rādītāju satvars ir stabils. Komisija arī uzsver, ka ir apņēmusies uzlabot šo sistēmu nākamajā daudzgadu finanšu shēmā.

| 3.81. | Komisija piekrīt ERP, ka datu pieejamību var uzlabot. Tomēr Komisija uzskata, ka ir jāpanāk līdzsvars starp dažādu veidu rādītājiem, tomēr nav noteikts konkrēts ieguldījumu un iznākuma rādītāju īpatsvars, kas automātiski norādītu uz trūkumu (sk. Komisijas atbildi par 3.23. punktu). Fakts, ka progresu nevar aprēķināt, ir saistīts gan ar datu pieejamību, gan ar to, kā pieejamos datus izmanto progresa aprēķināšanai (sk. Komisijas atbildi par 3.28. punktu). Lai gan dažās programmās dažiem rādītājiem var būt izvirzīti mērķi, kas nav vērienīgi, lielākajā daļā gadījumu tos identificēt nav vienkārši (sk. Komisijas atbildi par 3.35. punktu). |
| --- | --- |

3.81.

Ieteikumi

3.1. ieteikums (rādītāji programmu pārskatos)

Komisija piekrīt šim ieteikumam. Saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai programmu pārskatos ir jāziņo par visiem rādītājiem, kas noteikti izdevumu programmu juridiskajos pamatos, par kuriem vienojušies Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem.

| a) | Komisija uzskata, ka, lai uzraudzītu un novērtētu darbības rezultātus, ir vajadzīgs atbilstošs līdzsvars starp rādītāju veidiem, un šādam līdzsvaram jāatspoguļo individuālu programmu specifika. |
| --- | --- |

a)

3.2. ieteikums (darbības rezultātu satvari programmām)

Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija norāda, ka būs nepieciešams izmantot ierobežotu rādītāju skaitu, attiecībā uz kuriem nav lietderīgi definēt kvantitatīvos atsauces datus, starpposma rādītājus vai mērķrādītājus.

| d) | Komisija norāda, ka tai jāņem vērā pamatotības un izmaksu apsvērumi, kā arī fakts, ka tai ir nepieciešams, lai jo īpaši dalībvalstis un atbalsta saņēmēji apņemtos laikus iesniegt augstas kvalitātes datus. |
| --- | --- |

d)

3.3. ieteikums (laikus iesniegta informācija attiecībā uz rezultatīvajiem rādītājiem)

Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija norāda, ka tai jāņem vērā pamatotības un izmaksu apsvērumi, kā arī fakts, ka tai ir nepieciešams, lai jo īpaši dalībvalstis un atbalsta saņēmēji apņemtos laikus iesniegt augstas kvalitātes datus.

3.4. ieteikums (mērķu dokumentēšana)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

3.5. ieteikums (programmu darbības rezultātu pārskatu uzlabošana)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

| a) | Komisija uzskata, ka tā varēs īstenot šo ieteikuma daļu tikai 2021.–2027. gada DFS sākumā. |
| --- | --- |

a)

3.3. pielikums – 2015. gada ziņojumos formulēto ieteikumu detalizēts statuss

Īpašais ziņojums Nr. 1/2015 “Iekšzemes ūdensceļu transports Eiropā: modālais īpatsvars un kuģojamības apstākļi nav ievērojami uzlabojušies kopš 2001. gada”

Atbilde par 52. punkta 1. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija ņem vērā, ka šis ieteikums bija adresēts dalībvalstīm.

Atbilde par 54. punkta 2. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija veica darbības, kas bija iespējamas termiņā, kurš tika noteikts šā ieteikuma īstenošanai, un uzskata, ka ieteikums ir īstenots. Tā izvērtēja situāciju iekšzemes kuģošanas nozarē, veicot speciālu tirgus novērošanas analīzi. Pati stratēģija tiks pārskatīta vispārīgākā TEN-T satvara pārskatīšanas kontekstā (sk. atbildi par 2. ieteikuma c) apakšieteikumu turpmāk).

Atbilde par 54. punkta 2. ieteikuma c) apakšieteikumu. Šī darbība tiks veikta, pārskatot TEN-T regulu, ko paredzēts izdarīt līdz 2023. gada 31. decembrim.

Īpašais ziņojums Nr. 2/2015 “ES finansējums komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Donavas upes baseinā: ir nepieciešami turpmāki centieni, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt ES notekūdeņu politikas mērķus”

Atbilde par 108. punkta 1. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam.

Atbilde par 110. punkta 2. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija ir pilnībā īstenojusi 2. ieteikuma a) apakšieteikuma daļu, kurai tā ir piekritusi. Finanšu informācija tiek paziņota par lielāko daļu notekūdeņu slodzes (visām aglomerācijām kuru c. e. pārsniedz 2 000). Informāciju nepaziņo tikai aglomerācijas ar c. e. mazāku par 2 000. Iemesli tam ir šādi: a) papildu administratīvais slogs, ko nevar pamatot; b) palielinātos kavēšanās ziņojumu sniegšanā (ERP citā ieteikumā iesaka samazināt kavēšanos ziņojumu sniegšanā); c) Direktīvā nav skaidri noteikta ziņošanas pienākuma.

Atbilde par 115. punkta 3. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam.

Atbilde par 115. punkta 3. ieteikuma b) apakšieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam.

Atbilde par 115. punkta 3. ieteikuma c) apakšieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Atbilde par 115. punkta 3. ieteikuma d) apakšieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Komisija ir īstenojusi ieteikto rīcību.

Prasības ziņošanai par finanšu instrumentiem attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu ir paredzētas Kopīgo noteikumu regulas (Regula (ES) Nr. 1303/2013) 46. pantā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 821/2014 I pielikumā. Minētajā pielikumā ir noteikts paraugs ziņošanai par finanšu instrumentiem. Ziņojuma parauga VIII iedaļā dalībvalstīm jāsniedz informācija par finanšu instrumentā piesaistītu tādu citu ieguldījumu summu, kas nav saistīti ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, tostarp publiskā un/vai privātā sektora ieguldījumiem, par ko uzņemtas saistības finansēšanas nolīgumos un kas izmaksāti galasaņēmēju līmenī.

Atbilde par 117. punkta 4. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam.

Atbilde par 117. punkta 4. ieteikuma b) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir daļēji īstenots.

Atbilde par 119. punkta 5. ieteikuma b) apakšieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam.

Īpašais ziņojums Nr. 3/2015 “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski”

Atbilde par 89. punkta 1. ieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Īpašais ziņojums Nr. 4/2015 “Tehniskā palīdzība: tās devums lauksaimniecībā un lauku attīstībā”

Atbilde par 90. punkta 1. ieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Saskaņā ar dalītās pārvaldības principu dalībvalstīm savās lauku attīstības programmās ir jāizklāsta, kā tiks izmantota tehniskā palīdzība, un tās var sniegt vispārēju novērtējumu par to, kā tas tiek īstenots.

Turklāt būtu jāuzsver, ka uzraudzības rādītāji sniedz tikai daļu no informācijas, kas vajadzīga novērtējumam, un ka novērtējums ir daudz plašāks nekā tikai uzraudzības tabulu datu analīze. Kopējos novērtējuma jautājumos par lauku attīstību, kas noteikti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 808/2014 V pielikumā, ir šāds 20. jautājums: “Cik lielā mērā tehniskā palīdzība ir līdzējusi sasniegt Regulas (ES) Nr. 1303/2013 59. panta un Regulas (ES) Nr. 1305/2013 51. panta 2. punkta mērķus?”

Paredzams, ka lauku attīstības programmu ex post novērtējums tiks sagatavots un iesniegts Komisijai līdz 2024. gada decembrim.

Atbilde par 90. punkta 2. ieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam.

Atbilde par 93. punkta 4. ieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Uzraudzības tabulā Nr. B2.3 attiecībā uz tehniskās palīdzības atbalstu, izņemot valsts lauku tīklu, ir nošķirti kopējie publiskā sektora izdevumi administratīvajām izmaksām un citām izmaksām, kur “citas izmaksas” ietver arī mācības un apmācību. Saskaņā ar vispārējo principu to papildu rādītāju definīcijā, kuri jāapkopo dalībvalstīm un reģioniem, jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pievienoto vērtību, no vienas puses, un administratīvo slogu, no otras puses. Šā iemesla dēļ detalizētās informācijas apjoms, ko apkopo šajā līmenī, ir apzināti ierobežots.

Komisija nav tādā situācijā, lai sniegtu ex ante pierādījumus par novērtējuma jautājumu galīgo iznākumu. Saskaņā ar dalītās pārvaldības principu lauku attīstības programmu novērtējumu veic dalībvalstu vai reģionu līmenī saskaņā ar kopējo novērtēšanas pieeju, kas noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 808/2014 14. pantā.

Īpašais ziņojums Nr. 5/2015 “Vai finanšu instrumentu izmantošana lauku attīstības jomā ir sekmīga un daudzsološa pieeja”

Atbilde par 100. punkta 3. ieteikumu. Līdztiesīgie likumdevēji nav norādījuši juridiskās prasības mērķrādītāju noteikšanai attiecībā uz atjaunojamību. Iemesls tam ir fakts, ka ar katru finanšu instrumentu saistītā atjaunojamība ir specifiska katram instrumentam un tā struktūrai. Tā ir arī atkarīga no ārējiem faktoriem, piemēram, pieprasījuma tirgū un ekonomikas attīstības. Līdzīgi Komisija papildu īstenošanas noteikumus, kas saistīti ar atjaunojamību, iekļāva tikai savās Īstenošanas regulās (ES) Nr. 964/2014 un (ES) 2016/1157, sadaļās, kas attiecas uz aizdevumu politiku. Tiesiskais regulējums un īstenošanas noteikumi var tikai noteikt principus mērķrādītāju noteikšanai un atmaksāto līdzekļu pārvaldībai.

Jo īpaši plānoto aizdevuma apmēru un procentu likmes diapazonu nevar noteikt ES līmeņa ex ante novērtējumā ar iepriekš noteiktiem mērķrādītājiem. To var novērtēt tikai katrā individuālā gadījumā katra finanšu instrumenta ex ante novērtējumā (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. pantu) un ņem vērā, nosakot instrumenta veidu (atjaunojamais vai neatjaunojamais instruments). Ex ante novērtēšanas procesā ir jāpārbauda arī sviras efekta aspekts. Līdzekļus, kas iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentā, izmanto vai nu atkārtoti tajā pašā finanšu instrumentā (atjaunošana vienā un tajā pašā finanšu instrumentā), vai pēc tam, kad līdzekļi atmaksāti vadošajai iestādei vai fondu fondam, tos izmanto saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 44. pantu (tam pašam mērķim, kurš noteikts atbilstoši prioritātei pirms atbilstības perioda beigām) vai 45. pantu (saskaņā ar programmas mērķi pēc atbilstības perioda beigām).

Komisija uzskata, ka ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar Omnibus regulu (Regula (ES, Euratom) 2018/1046), šis ieteikums ir īstenots, izņemot mērķrādītājus, ko var definēt tikai katra finanšu instrumenta ex ante novērtējumā un ko Komisija nevar noteikt horizontāli.

Īpašais ziņojums Nr. 8/2015 “Vai ar ES finansiālo atbalstu tiek pienācīgi apmierinātas mikrouzņēmēju vajadzības”

Atbilde par 68. punkta 1. ieteikumu. Attiecībā uz vēl nenovērstajiem trūkumiem, ko ERP minējusi 3.4. pielikumā, būtu jānorāda, ka vadošās iestādes var izvēlēties, vai iekļaut konkrētus rādītājus DP. Tomēr regulā ir paredzēts obligāts kopējais iznākuma rādītājs vienībām (Regulas (ES) Nr. 1304/2013 I pielikuma 2. punkts).

Atbilde par 72. punkta 4. ieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam.

Īpašais ziņojums Nr. 9/2015 “ES atbalsts cīņā pret spīdzināšanu un par nāvessoda atcelšanu”

Atbilde par 55. punkta 4. ieteikumu. Piekrītot ERP secinājumam, ka šis ieteikums nav īstenots, Komisija atkārtoti norāda, ka tā nepiekrīt šim ieteikumam.

Atbilde par 56. punkta 6. ieteikumu. Piekrītot ERP secinājumam, ka šis ieteikums nav īstenots, Komisija atkārtoti norāda, ka tā nepiekrīt šim ieteikumam.

Īpašais ziņojums Nr. 12/2015 “ES prioritāti – veicināt uz zināšanām balstītu lauku ekonomiku – nelabvēlīgi ietekmē zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu vāja pārvaldība”

Atbilde par 94. punkta 1. ieteikuma b) apakšieteikumu. ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu. Ir dažādas metodikas, ko izmanto, lai veiktu mācību vajadzību regulāru analīzi, un tas, kura no pieejām ir visatbilstošākā, ir atkarīgs no attiecīgās Lauksaimniecības zināšanu un inovācijas sistēmas (AKIS) struktūras, kas katrā dalībvalstī ir atšķirīga. Tāpēc pasākuma pārskats var tikai vispārīgi raksturot visefektīvāko veidu, kā veikt šādu vajadzību novērtējumu.

Tiek uzskatīts, ka Komisijas ieviestais pasākuma pārskata atjauninājums nodrošina vajadzīgo detalizācijas pakāpi un ir pietiekams, lai dalībvalstis to varētu izmantot par atsauci vajadzību regulārā novērtējuma veikšanai.

Atbilde par 94. punkta 1. ieteikuma d) apakšieteikumu. ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu. Visus lauku attīstības pasākumus apstiprina iekļaušanai lauku attīstības programmās tikai tad, ja dalībvalsts pierāda, ka tam pamatā ir stratēģiska vajadzība. Šādai vajadzībai jābūt acīmredzamai un jāizriet no lauku attīstības programmas stratēģijas, kas, savukārt, ir balstīta uz SWOT analīzi un izrietošā vajadzību novērtējuma, kurš katrai dalībvalstij jāveic lauku attīstības programmas plānošanas posma sākumā.

Ikgadējās izvērtēšanas sanāksmēs un uzraudzības komitejās tiek novērtēti gada īstenošanas ziņojumi (GĪZ), kuros ziņots par visu lauku attīstības programmās plānoto pasākumu progresu. Ja ir īstenošanas grūtības vai kavēšanās, situāciju analizē un cenšas noteikt korektīvus pasākumus.

Atbilde par 96. punkta 2. ieteikuma b) apakšieteikumu. ERP ieteikums par norādījumu dokumentiem un publisko iepirkumu, tostarp informāciju par pakalpojumu sniegšanu uz vietas, tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu.

Attiecībā uz dalībvalstu procedūru uzraudzību, veicot atbilstības revīzijas, skatīt Komisijas atbildi par 5. ieteikumu saistībā ar Īpašo ziņojumu Nr. 12/2015.

Atbilde par 98. punkta 3. ieteikuma a) apakšieteikumu. ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu. Komisija sniedz norādījumus, kas vienlaikus ir arī dokuments, ar kuru precizē konkrētas tiesību aktu interpretācijas un dalībvalstīm izplata labas prakses piemērus attiecībā uz īstenošanu.

Izmaksu pamatotības jautājums tiek regulāri apspriests ar dalībvalstīm dažādos kontekstos – pēdējo reizi tas notika seminārā par kļūdu īpatsvaru, kurš notika 2018. gada jūnijā un kura laikā tika apspriesti izmaksu pamatotības aspekti un vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošana.

Pēc dalībvalstu pieprasījuma var organizēt apmācību, un jau ir organizēti vairāki apmācības pasākumi par šo tematu. Būtu arī jānorāda, ka ievērojami palielinās vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošana lauku attīstības programmu īstenošanā, kas nozīmē, ka dalībvalstis retāk izmanto izmaksu pamatotības novērtējumu.

Atbilde par 98. punkta 3. ieteikuma b) apakšieteikumu. ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu. Regulas (ES) Nr. 1303/2013 51. pantā ir noteikts, ka 2017. un 2019. gada izvērtēšanas sanāksmēs starp Komisiju un katru dalībvalsti ir jāaptver visas programmas. Šādās izvērtēšanas sanāksmēs jāņem vērā progresa ziņojumi par partnerības nolīguma īstenošanu. Šajā ziņojumā cita starpā ir izklāstīta informācija par to, kā tiek īstenoti mehānismi, lai nodrošinātu koordināciju starp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un citiem Savienības un valstu finansējuma instrumentiem un ar Eiropas Investīciju banku. Šādas izvērtēšanas sanāksmes ir papildu līdzeklis, ko izmanto, lai nodrošinātu papildināmību un sinerģiju starp Eiropas strukturālo un investīciju fondu programmām konkrētā dalībvalstī, un tās ir pamats uzlabojumu ieviešanai, kad tas nepieciešams.

Atbilde par 100. punkta 4. ieteikuma b) apakšieteikumu. Komisija joprojām uzskata, ka tai nav pienākuma uzraudzīt, vai ir ieviestas atgriezeniskās saites sistēmas turpmākas apmācības uzlabošanai.

Attiecībā uz ticamu informāciju par pārneses un konsultāciju pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 808/2014 V pielikumā ir norādīti kopējie novērtēšanas jautājumi (NJ) par lauku attīstību: 1. NJ, kas attiecas uz prioritāro jomu 1A, ir formulēts šādi: “Cik lielā mērā LAP pasākumi ir sekmējuši inovāciju, sadarbību un zināšanu bāzes attīstību lauku apvidos?” Uz šo NJ tiks atbildēts izvērstajā gada īstenošanas ziņojumā, kurš jāiesniedz 2019. gadā, kā arī ex post novērtējumā.

Tāpēc šis ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu.

Atbilde par 102. punkta 5. ieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Attiecībā uz revīzijām zināšanu pārneses un inovāciju jomā, kas praksē netika veiktas, – daudzgadu darba programmā 2016.–2019. gadam tās bija plānots veikt n+2 gadā, t. i., 2018.–2019. gadā. Jaunā galvenajā riska novērtējumā, kas veikts 2017. gadā, to riska rādītājs bija zemāks, jo izdevumi bija mazāki, un, ņemot vērā pieejamos resursus, tika nolemts veikt citas revīzijas (ar augstāku risku un lielākiem izdevumiem).

Pēc īpašā ziņojuma revidējamās jomas riska profils tika paaugstināts. Attiecīgi AGRI ĢD izraudzījās un veica piecas revīzijas (Austrijā, Dānijā, Francijā, Itālijā, Zviedrijā). Būtu jāsaprot, ka, tā kā izdevumi ir ļoti mazi, pat ja revidējamās jomas riska rādītāju riska analīzē palielinātu, izvēlēto darījumu skaits tik un tā būtu ierobežots.

Turklāt jaunajā revīzijas pieejā, ko AGRI ĢD īsteno kopš 2018. gada jūlija, galvenais uzsvars ir likts uz sertifikācijas struktūras (SS) darbu saistībā ar visiem pasākumiem, kas nav IAKS pasākumi, tostarp pasākumiem, kas saistīti ar zināšanu pārnesi un inovācijām. Ikreiz, kad šāds pasākums būs ietverts SS 1. paraugā, arī AGRI ĢD to izraudzīsies savā revīzijā.

Īpašais ziņojums Nr. 13/2015 “ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm saskaņā ar FLEGT rīcības plānu”

Atbilde par 58. punkta 1. ieteikumu. Komisija daļēji piekrita šim ieteikumam 2015. gadā, jo budžeta mērķiezīmēšana FLEGT rīcības plāna īstenošanai ir pamatota tikai attiecībā uz tematiskajām programmām/budžeta pozīcijām. Komisija 2014.–2020. gada periodam mērķiezīmēja 145 miljonus euro FLEGT rīcības plāna īstenošanai tematisko programmu budžeta pozīcijā un izstrādāja gada rīcības plānus, kuros sīki izklāstīja, kuras FLEGT rīcības plāna darbības jomas ir jāfinansē.

Īpašais ziņojums Nr. 16/2015 “Energoapgādes drošības uzlabošana, veidojot iekšējo enerģijas tirgu: jāstrādā vairāk”

Atbilde par 117. punkta 3. ieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots, paplašinot tiesisko regulējumu un izveidojot platformu.

Atbilde par 123. punkta 7. ieteikuma b) apakšieteikumu. Komisija ir daļēji piekritusi šim ieteikumam un ir īstenojusi prasīto rīcību attiecībā uz elementiem, kuriem tā piekritusi.

Atbilde par 126. punkta 9. ieteikumu. Komisija nav piekritusi šim ieteikumam. Tomēr tā veica darbības, kas tika uzskatītas par nepieciešamām, lai atrisinātu pamatproblēmas.

Īpašais ziņojums Nr. 17/2015 “Komisijas atbalsts rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai: ESF finansējums pārvirzīts, bet nepietiekama koncentrēšanās uz rezultātiem”

Atbilde par 84. punkta 2. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Komisija pastāv uz to, ka rezultātu uzlabošanas iespēju izvērtēšana ir vienmēr procesā esoša standarta prakse. Komisija izvērtē katru pārplānošanas pieprasījumu neatkarīgi no tā, vai to prasa vajadzība piesaistīt jaunus papildu līdzekļus, galvenokārt lai sasniegtu labākus rezultātus, un ilgstoši apspriežas ar attiecīgo dalībvalsti. Līdz šim Komisija nav uzņēmusies iniciatīvu, lai ierosinātu jaunus pārveidojumus, jo tas būtu bijis lieki un ļoti neefektīvi.

Atbilde par 84. punkta 2. ieteikuma b) apakšieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Komisija pastāv uz to, ka šāds novērtējums tiek veikts rūpīgi un tā vienmēr ir bijusi standarta prakse. Tiek uzskatīts, ka ziņot par katru atsevišķu novērtēšanas procesa niansi, par elementiem, kas prasīti regulās un vienmēr ir bijuši daļa no standarta prakses, ir lieki un neefektīvi, tāpēc arī nav detalizētas informācijas par kontrolsarakstiem.

Atbilde par 84. punkta 2. ieteikuma c) apakšieteikumu. Komisija pastāv uz to, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots, ciktāl tas vēl ir būtisks. Šis ieteikums 2014.–2020. gada periodā ir zaudējis nozīmi, jo gada īstenošanas ziņojumus vairs neuzskata par veidu, kā paziņot detalizētu informāciju, un tos izmanto tikai kā informācijas kopsavilkumu. Komisija pastāv uz to, ka pietiekami daudz būtiskas informācijas tiek sniegts gada īstenošanas ziņojumos un detalizētāka informācija tiek sniegta, izmantojot citus ziņošanas veidus (piemēram, novērtējuma ziņojumus, kā arī tehniskās sanāksmes un uzraudzības komitejas, kurās notikušās apspriedes tiek dokumentētas protokolā un lietas piezīmēs).

Atbilde par 86. punkta 3. ieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Komisija pastāv uz to, ka sistemātiskas ticamības un uzticamības pārbaudes jau tiek veiktas kā daļa no standarta prakses. Ir pierādījumi, ka tā ir standarta prakse (novērtēšanas vienības un ESF koordinācijas vienības norādījumu dokumenti, kontrolsaraksti ziņojumu apstiprināšanai). Būtu lieki un neefektīvi dokumentēt katru atsevišķu veikto pārbaudi.

Īpašais ziņojums Nr. 20/2015 “Neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā sniegtā ES lauku attīstības atbalsta izmaksu lietderība”

Atbilde par 74. punkta 1. ieteikuma a) apakšieteikumu. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 75. pantu Komisija iesniegs izvērsto 2018. gada īstenošanas ziņojumu dalībvalstīm 2019. gada jūnija beigās. Tikai līdz minētajam termiņam Komisija varēs pabeigt attiecīgo uzraudzību.

Atbilde par 77. punkta 3. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir īstenots, jo prasītā darbība, proti, sniegt padomus dalībvalstīm papildu rādītāju izstrādē, tika veikta. Komisija uzrauga lauku attīstības programmu īstenošanu, izmantojot kopēju konteksta, rezultātu un iznākuma rādītāju kopumu 2014.–2020. gada kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas ietvaros.

Novērtējumus veic dalībvalstis vai to vārdā, savukārt šādu novērtējumu kopsavilkums ES līmenī tiek sagatavots Komisijas dienestu atbildībā. 2014.–2020. gada kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas obligātajos elementos, kas ietverti īstenošanas aktā, ir iekļauts to rādītāju saraksts, kuri jāizmanto politikas darbības rezultātu uzraudzībai. Papildus šiem rādītājiem Komisija nevar izdarīt neko vairāk, kā tikai ieteikt dalībvalstīm/tās mudināt izstrādāt papildu rādītājus.

Ieteikums “ieteiktām tām dalībvalstīm, kurās ir ievērojams atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem, noteikt īpašus rezultatīvos rādītājus visbiežāk finansētajiem neienesīgo ieguldījumu veidiem” tika aizpildīts, pieņemot pamatnostādnes “Lauku attīstības programmu rezultātu izvērtēšana: kā sagatavoties ziņošanai par novērtējumu 2017. gadā”.

Komisija nevar noteikt dalībvalstīm pienākumu izstrādāt šādus papildu rādītājus, jo tas pārsniedz 2014.–2020. gadam noteiktā kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas (KUNS) satvara obligātos elementus.

Atbilde par 81. punkta 5. ieteikuma b) apakšieteikumu. AGRI ĢD Kvalitātes nodrošināšanas un revīzijas direktorāts arī turpmāk iekļaus ERP konstatējumus savā daudzgadu darba programmas (DDP) sagatavošanas darbā. ERP konstatējumi ir viens no standarta kritērijiem, ko izmanto DDP izstrādē.

Īpašais ziņojums Nr. 23/2015 “Ūdens kvalitāte Donavas upes baseinā: gūti panākumi Ūdens pamatdirektīvas īstenošanā, bet vēl ir daudz darāmā”

Atbilde par 172. punkta 1. ieteikuma d) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Atbilde par 172. punkta 1. ieteikuma e) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Atbilde par 172. punkta 1. ieteikuma f) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Atbilde par 182. punkta 2. ieteikuma b) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Atbilde par 182. punkta 2. ieteikuma c) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Atbilde par 182. punkta 2. ieteikuma d) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Atbilde par 191. punkta 3. ieteikuma b) apakšieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam.

Atbilde par 191. punkta 3. ieteikuma e) apakšieteikumu. Ir plānots turpmāks darbs, un paredzams, ka šis ieteikums tiks pilnībā īstenots līdz 2020. gada beigām.

Atbilde par 191. punkta 3. ieteikuma f) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Atbilde par 191. punkta 3. ieteikuma g) apakšieteikumu. Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Īpašais ziņojums Nr. 24/2015 “Ar PVN saistītas krāpšanas apkarošana Kopienā: jārīkojas aktīvāk”

Atbilde par 116. punkta 6. ieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam. Tā vietā, lai īstenotu šo ieteikumu, tika pieņemts Komisijas priekšlikums (kas patlaban tiek apspriests Padomē) par “galīgu PVN sistēmu”; priekšlikums paredz pilnībā pārveidot pašreizējo PVN sistēmu ES iekšzemes tirdzniecībai un ietver jaunus noteikumus par ziņošanas pienākumiem.

Atbilde par 117. punkta 7. ieteikumu. Komisija nepiekrita šim ieteikumam. Nozaru apgrieztās maksāšanas sistēma kā krāpšanas apkarošanas pasākums ir fakultatīva un vērsta galvenokārt uz konkrētu valstisku krāpšanas problēmu risināšanu. Komisijas priekšlikums par “galīgu PVN sistēmu”, kas patlaban tiek apspriests Padomē, paredz atcelt nozaru apgrieztās maksāšanas sistēmu (attiecībā uz precēm pirmajā posmā), jo tā strukturālā ziņā attiecas uz ES iekšienē notiekošas ar PVN saistītas krāpšanas problēmas cēloni.

Īpašais ziņojums Nr. 25/2015 “ES atbalsts lauku infrastruktūrai – iespējas panākt daudz labāku ieguldīto līdzekļu atdevi”

Atbilde par 101. punkta 1. ieteikuma b) apakšieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Ir izveidota paraugprakses apmaiņas platforma, proti, Eiropas tīkls lauku attīstībai, un dalībvalstis to izmanto, jo pašreizējā 2014.–2020. gada plānošanas periodā rodas arvien jauni projekti un paraugprakses piemēri. Papildu novērtējumus par lieko palīdzību var veikt tikai katrā individuālā gadījumā un programmu novērtēšanas laikā, par ko Komisija ir izdevusi norādījumus.

Turklāt Komisija, pieņemot lauku attīstības programmas pašreizējam 2014.–2020. gada periodam, samazināja pievienotās vērtības negūšanas risku attiecībā uz ES līdzekļiem.

Atbilde par 101. punkta 1. ieteikuma d) apakšieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir daļēji īstenots, jo tā īstenošana vēl notiek. Starp dažādajiem Komisijas dienestiem notiek regulāra saziņa. Kad lauku attīstības programmas tiek apstiprinātas vai grozītas, ar oficiālu starpdienestu konsultāciju starpniecību procesā tiek iesaistīti citi dienesti un tiek ņemts vērā to ieguldījums. Turklāt arī grozījumi partnerības līgumos tiek ieviesti kopīgi. Izvērstajiem 2018. gada īstenošanas ziņojumiem, kas jāiesniedz 2019. gadā, būtu jāsniedz plašāks priekšstats par to pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir nodrošināt ES fondu savstarpējo papildināmību. 2018. gada septembrī tika publicēti pārskatīti norādījumi par šiem gada īstenošanas ziņojumiem.

Atbilde par 106. punkta 2. ieteikuma b) apakšieteikumu. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Komisija ir sniegusi vairākas prezentācijas par jaunajām iespējām, kas ieviestas ar Omnibus regulu (Regula (ES, Euratom) 2018/1046) par vienkāršotu izmaksu iespējām. Notika prezentācija Lauku attīstības komitejā un prezentācija Eiropas inovācijas partnerības lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai (EIP-AGRI) seminārā 2018. gada oktobrī, kā arī prezentācija Spānijas maksājumu aģentūru konferencē 2018. gada novembrī. Minētajās prezentācijās notika apspriedes par to, kā vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošana var aizstāt vajadzību novērtēt izmaksu pamatotību un kā dalībvalstis var pārvarēt ar šo aspektu saistītās grūtības. Eiropas tīkla lauku attīstībai seminārs ir plānots 2019. gada 20. jūnijā, un tā nosaukums būs “ENRD seminārs “Vienkāršotu izmaksu iespējas – gūtā pieredzes un jaunas iespējas””.

Atbilde par 109. punkta 3. ieteikuma a) apakšieteikumu. Komisija ir iecerējusi novērtēt līdzekļu izlietojuma efektivitāti un lietderīgumu 2014.–2020. gada lauku attīstības programmu ietvaros saskaņā ar kopīgo uzraudzības un novērtēšanas sistēmu (Regulas (ES) Nr. 1306/2013 110. pantu). Tas tiks darīts, pamatojoties uz dalībvalstu vidusposma novērtējumiem, kas sniegti 2019. gadā, un ex post novērtējumiem, kas Komisijai būs iesniegti līdz 2024. gada beigām (Regulas (ES) Nr. 1305/2013 78. pants).

3.4. pielikums – Daļēji īstenoto ieteikumu panāktie uzlabojumi un atlikušie trūkumi dalījumā pa ziņojumiem

Īpašais ziņojums Nr. 1/2015 “Iekšzemes ūdensceļu transports Eiropā: modālais īpatsvars un kuģojamības apstākļi nav ievērojami uzlabojušies kopš 2001. gada”

54. punkta 2. ieteikuma a) apakšieteikums. Nav pierādījumu, ka dalībvalstis patiesi koordinētu centienus.

Atbilde. Tika sniegts ieteikums veikt padziļinātu analīzi, ņemot vērā stratēģiskas turpmāko attīstību. Komisija veica darbības, kas bija iespējamas termiņā, kurš tika noteikts šā ieteikuma īstenošanai, un uzskata, ka ieteikums ir īstenots. Tā izvērtēja situāciju iekšzemes kuģošanas nozarē, veicot speciālu tirgus novērošanas analīzi. Papildus minētajam Komisija arī veic pētījumus saistībā ar ūdens transporta (ostu un iekšzemes ūdensceļu) potenciālu atbilstoši dažādiem ES ekonomikas attīstības un infrastruktūras norišu scenārijiem. Pati stratēģija tiks pārskatīta vispārīgākā TEN-T satvara pārskatīšanas kontekstā. Komisijas veiktais pētījums par ūdens transporta (ostu un iekšzemes ūdensceļu) potenciālu atbilstoši dažādiem ES ekonomikas attīstības, rūpniecības tendenču un infrastruktūras norišu scenārijiem bija jāpabeidz 2019. gada februārī. Tomēr, tā kā par pētījumu atbildīgais konsultants saskārās ar kavējumiem un ņemot vērā vajadzību pētījumā ieviest būtiskus uzlabojumus, galīgais ziņojums patlaban tiek apstiprināts Komisijas dienestos.

Pēc apspriedēm ar Padomi un EP Komisija sāka darbu, lai kopā ar DV un ieinteresētajām personām sagatavotos gaidāmajai NAIADES III programmai, kas jāievieš pēc 2020. gada, lai vēl vairāk uzlabotu iekšzemes kuģošanas nozares efektivitāti.

Īpašais ziņojums Nr. 2/2015 “ES finansējums komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām Donavas upes baseinā: ir nepieciešami turpmāki centieni, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt ES notekūdeņu politikas mērķus”

110. punkta 2. ieteikuma a) apakšieteikums. Šāda informācija nav ievākta par tām aglomerācijām, kur c. e. ir mazāks par 2 000.

Atbilde. Komisija pienācīgi apsvēra 2. ieteikuma a) apakšieteikumu un nepiekrita šā ieteikuma daļai par aglomerācijām, kur c. e. ir mazāks par 2 000. Komisija nepiekrita pieprasīt, lai dalībvalstis sniedz informāciju par finanšu summām, kas piešķirtas aglomerācijām, kur c. e. ir mazāks par 2 000. Iemesli tam ir šādi: a) papildu administratīvais slogs, ko nevar pamatot, b) palielinātos kavēšanās ziņojumu sniegšanā (ERP citā ieteikumā iesaka samazināt kavēšanos ziņojumu sniegšanā), c) Direktīvā nav skaidri noteikta ziņošanas pienākuma.

115. punkta 3. ieteikuma c) apakšieteikums. ENV ĢD secinājums par mūsu ieteikumu, t. i., vajadzību ieviest obligātus pārplūžu mērījumus, vēl nav sagatavots.

Atbilde. Pēc ERP ieteikuma Komisija ir veikusi speciālu pētījumu par lietus ūdeņu pārplūžu problēmu un ir iekļāvusi šo jautājumu Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas (UWWTD) novērtējumā. Novērtējums tuvojas noslēgumam un tiks publicēts līdz 2019. gada ceturtajam ceturksnim. Novērtējums ir vērsts uz pagātnes norisēm, tomēr tajā ir arī aplūkota kopējo kanalizācijas cauruļu pārplūžu atlikusī ietekme pilnīgas atbilstības scenārija gadījumā. Attiecīgais modelēšanas darbs ir veikts, un secinājumi tiks iekļauti Komisijas dienestu sagatavotajā novērtējuma darba dokumentā (paredzams, ka līdz 2019. gada ceturtajam ceturksnim). Pamatojoties uz novērtējuma secinājumiem, Komisija var nolemt pēc tam veikt ietekmes novērtējumu par to, vai UWWTD būtu jāgroza, tostarp attiecībā uz prasību noteikšanu mērījumu veikšanai un noteikumiem par pārplūdēm. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka šis ieteikums patlaban ir pilnībā īstenots.

115. punkta 3. ieteikuma d) apakšieteikums. Joprojām saglabājas risks, ka tiks izveidotas komunālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas ar pārāk lielu jaudu.

Atbilde. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Komisija ir īstenojusi ieteikto rīcību.

Prasības ziņošanai par finanšu instrumentiem attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu ir paredzētas Kopīgo noteikumu regulas (Regula (ES) Nr. 1303/2013) 46. pantā un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 821/2014 I pielikumā. Minētajā pielikumā ir noteikts paraugs ziņošanai par finanšu instrumentiem. Ziņojuma parauga VIII iedaļā dalībvalstīm jāsniedz informācija par finanšu instrumentā piesaistītu tādu citu ieguldījumu summu, kas nav saistīti ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, tostarp publiskā un/vai privātā sektora ieguldījumiem, par ko uzņemtas saistības finansēšanas nolīgumos un kas izmaksāti galasaņēmēju līmenī.

117. punkta 4. ieteikuma b) apakšieteikums. Joprojām nav pieņemta pārskatītā Mēslošanas līdzekļu regula. Notekūdeņu dūņu iekļaušana mēslošanas līdzekļu sarakstā ir atkarīga no rezultātiem, kas tiks iegūti pašreiz veiktās tehniskās izpētes laikā.

Atbilde. Mēslošanas līdzekļu regula tika pieņemta maijā un tiks publicēta 25. jūnijā. Ar deleģētu aktu, kas balstīts uz STRUBIAS pētījumu, regulas 2. pielikumā var tikt ieviestas jaunas komponentmateriālu kategorijas, nosakot reģenerācijas noteikumus attiecībā uz konkrētiem materiāliem, piemēram, pelniem un nokrišņu sāļiem, ko reģenerē no notekūdeņu dūņām, kurus pārdod tirgū kā mēslošanas produktus ar CE zīmi (Eiropas atbilstības zīmi).

Īpašais ziņojums Nr. 4/2015 “Tehniskā palīdzība: tās devums lauksaimniecībā un lauku attīstībā”

90. punkta 1. ieteikums. Ieteikumam sekojušo darbību pievienotā vērtība ir apšaubāma. Komisija gan ieviesa 1. ieteikumu (paskaidrot un uzraudzīt), taču tās veiktās darbības nebija vērstas uz ziņojumā izklāstīto pakārtoto konstatējumu, proti, ka liela daļa dalībvalstu tehniskās palīdzības izdevumu “faktiski pielīdzināms budžeta atbalstam”. Tehniskās palīdzības izmantošana administratīviem izdevumiem nav pretrunā ES regulām, un tāpēc Komisija to atļauj. Ja uzraudzībā ietilptu pienācīgs šo izmaksu novērtējums un salīdzinājums starp dalībvalstīm, būtu vieglāk noteikt labāko/sliktāko praksi, kas iekļaujama dalībvalstīm adresētajā vadlīniju kopumā un ieteikumos.

Atbilde. Saskaņā ar dalītās pārvaldības principu dalībvalstīm savās lauku attīstības programmās ir jāizklāsta, kā tiks izmantota tehniskā palīdzība, un tās var sniegt vispārēju novērtējumu par to, kā tas tiek īstenots.

Turklāt būtu jāuzsver, ka uzraudzības rādītāji sniedz tikai daļu no informācijas, kas vajadzīga novērtējumam, un ka novērtējums ir daudz plašāks nekā tikai uzraudzības tabulu datu analīze. Kopējos novērtējuma jautājumos par lauku attīstību, kas noteikti Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 808/2014 V pielikumā, ir šāds 20. jautājums: “Cik lielā mērā tehniskā palīdzība ir līdzējusi sasniegt Regulas (ES) Nr. 1303/2013 59. panta un Regulas (ES) Nr. 1305/2013 51. panta 2. punkta mērķus?”

Paredzams, ka lauku attīstības programmu ex post novērtējums tiks sagatavots un iesniegts Komisijai līdz 2024. gada decembrim.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

93. punkta 4. ieteikums. Saskaņā ar revidentu rīcībā esošajiem pierādījumiem Komisija neizdarīja pietiekami, lai savā līmenī izveidotu darbības rezultātu sistēmu. Apsvērumu vēstulēs par 2014.–2020. gada LAP apstiprināšanu tā mudināja dalībvalstis izstrādāt atbilstošus tehniskās palīdzības rādītājus, taču tas nav obligāti. Komisija nesniedza nekādu informāciju par darbības rezultātu sistēmas ieviešanas statusu dalībvalstu līmenī. Bija pieejami pavisam maz prasīto uzraudzības datu, un tie netika izmantoti praksē. Rādītāji saistībā ar dalībvalstu lauku tīklu un citām izmaksām (kas ietver arī tehnisko palīdzību spēju veidošanai) nav līdzsvaroti, ņemot vērā ar šiem posteņiem saistītās izdevumu daļas relatīvo apjomu.

Atbilde. Uzraudzības tabulā Nr. B2.3. attiecībā uz tehniskās palīdzības atbalstu, izņemot valsts lauku tīklu, ir nošķirti kopējie publiskā sektora izdevumi administratīvajām izmaksām un citām izmaksām, kur “citas izmaksas” ietver arī mācības un apmācību. Saskaņā ar vispārējo principu to papildu rādītāju definīcijā, kuri jāapkopo dalībvalstīm un reģioniem, jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp pievienoto vērtību, no vienas puses, un administratīvo slogu, no otras puses. Šā iemesla dēļ detalizētās informācijas apjoms, ko apkopo šajā līmenī, ir apzināti ierobežots.

Komisija nav tādā situācijā, lai sniegtu ex ante pierādījumus par novērtējuma jautājumu galīgo iznākumu. Saskaņā ar dalītās pārvaldības principu lauku attīstības programmu novērtējumu veic dalībvalstu vai reģionu līmenī saskaņā ar kopējo novērtēšanas pieeju, kas noteikta Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 808/2014 14. pantā.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Īpašais ziņojums Nr. 5/2015 “Vai finanšu instrumentu izmantošana lauku attīstības jomā ir sekmīga un daudzsološa pieeja”

100. punkta 3. ieteikums. Komisija nav definējusi precīzus apgrozības efekta mērķus. Jautājums par līdzekļu striktākas pārvaldības faktisko ietekmi uz apgrozības efektu paliek atklāts.

Līdztiesīgie likumdevēji nav norādījuši juridiskās prasības mērķrādītāju noteikšanai attiecībā uz atjaunojamību. Iemesls tam ir fakts, ka ar katru finanšu instrumentu saistītā atjaunojamība ir specifiska katram instrumentam un tā struktūrai. Tā ir arī atkarīga no ārējiem faktoriem, piemēram, pieprasījuma tirgū un ekonomikas attīstības. Līdzīgi Komisija papildu īstenošanas noteikumus, kas saistīti ar atjaunojamību, iekļāva tikai savās Īstenošanas regulās (ES) Nr. 964/2014 un (ES) 2016/1157, sadaļās, kas attiecas uz aizdevumu politiku. Tiesiskais regulējums un īstenošanas noteikumi var tikai noteikt principus mērķrādītāju noteikšanai un atmaksāto līdzekļu pārvaldībai.

Jo īpaši plānoto aizdevuma apmēru un procentu likmes diapazonu nevar noteikt ES līmeņa ex ante novērtējumā ar iepriekš noteiktiem mērķrādītājiem. To var novērtēt tikai katrā individuālā gadījumā katra finanšu instrumenta ex ante novērtējumā (saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 37. pantu) un ņem vērā, nosakot instrumenta veidu (atjaunojamais vai neatjaunojamais instruments). Ex ante novērtēšanas procesā ir jāpārbauda arī sviras efekta aspekts. Līdzekļus, kas iemaksāti atpakaļ finanšu instrumentā, izmanto vai nu atkārtoti tajā pašā finanšu instrumentā (atjaunošana vienā un tajā pašā finanšu instrumentā), vai pēc tam, kad līdzekļi atmaksāti vadošajai iestādei vai fondu fondam, tos izmanto saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 44. pantu (tam pašam mērķim, kurš noteikts atbilstoši prioritātei pirms atbilstības perioda beigām) vai 45. pantu (saskaņā ar programmas mērķi pēc atbilstības perioda beigām).

Komisija uzskata, ka ar šiem noteikumiem, kas grozīti ar Omnibus regulu (Regula (ES, Euratom) 2018/1046), šis ieteikums ir īstenots, izņemot mērķrādītājus, ko var definēt tikai katra finanšu instrumenta ex ante novērtējumā un ko Komisija nevar noteikt horizontāli.

Īpašais ziņojums Nr. 7/2015 “ES policijas misija Afganistānā – neviendabīgi rezultāti” (EĀDD)

85. punkta 2. ieteikuma a) apakšieteikums. Nav pierādījumu par pašlaik notiekošiem mācību kursiem. Nav ar konkrētu valsti saistītu elementu. Nav pierādījumu par vietējo darbinieku pirmsnosūtīšanas (pirmsizvietošanas) mācībām.

Atbilde. EĀDD piekrīt ERP novērtējumam.

86. punkta 3. ieteikuma b) apakšieteikums. Pieejamie pierādījumi neliecina par to, ka ieteikums par vietējiem mācībspēkiem/apmācāmiem būtu ieviests.

Atbilde. EĀDD piekrīt ERP novērtējumam.

86. punkta 3. ieteikuma d) apakšieteikums. Netika konstatēti pierādījumi par darbaudzināšanas dokumentāciju, atskaites punktiem un darbaudzinātāju reģistrācijas žurnāliem.

Atbilde. EĀDD piekrīt ERP novērtējumam.

86. punkta 3. ieteikuma e) apakšieteikums. Apliecinošajos dokumentos netika atrastas konkrētas vadlīnijas, kas nododamas darbaudzinātājiem.

Atbilde. EĀDD piekrīt ERP novērtējumam.

86. punkta 3. ieteikuma f) apakšpunkts. Revidenti neatrada konkrētus norādījumus/pierādījumus attiecībā uz sinerģijām ar darbaudzināšanas pasākumiem un uz nepārprotamu saikni starp projekta mērķiem un misijas īstenošanas plānu atskaites punktiem.

Atbilde. EĀDD piekrīt ERP novērtējumam.

88. punkta 5. ieteikuma a) apakšieteikums. Līdz šim nav izstrādāta visaptveroša un EĀDD un Komisijas kopīga stratēģija attiecībā uz KDAP misiju darbības apmēra samazināšanu un slēgšanu. Vēl nav novērsti trūkumi saistībā ar to, ka misiju slēgšanas plāni ir jāiesniedz tikai trīs mēnešus pirms mandāta beigām. Pieejamās vadlīnijas nepietiekami risina jautājumus saistībā ar dažādiem objektīviem riskiem darbības apmēra samazināšanas un slēgšanas procesā.

Atbilde. EĀDD piekrīt ERP novērtējumam.

88. punkta 5. ieteikuma b) apakšieteikums. Revidenti neatrada ne īpašus norādījumus/pierādījumus par to, kā izvairīties no līdzekļu uzkrāšanas un kā novērst ar to saistītos finanšu riskus, ne piemērus, kas liecinātu, ka EĀDD un Komisija ir laikus nosūtījusi KDAP misijām norādījumus/dokumentāciju, lai novērstu līdzekļu uzkrāšanu.

Atbilde. EĀDD piekrīt ERP novērtējumam.

Īpašais ziņojums Nr. 8/2015 “Vai ar ES finansiālo atbalstu tiek pienācīgi apmierinātas mikrouzņēmēju vajadzības”

68. punkta 1. ieteikums. Tā kā nav īpaša rādītāja saistībā ar mikrouzņēmējiem, joprojām nav pieejama informācija par to, kāds ir bijis tiem piešķirto dotāciju apjoms 2014.–2020. gadā.

Atbilde. Attiecībā uz vēl nenovērstajiem trūkumiem, ko ERP minējusi 3.4. pielikumā, būtu jānorāda, ka vadošās iestādes var izvēlēties, vai iekļaut konkrētus rādītājus DP. Tomēr regulā ir paredzēts obligāts kopējais iznākuma rādītājs vienībām (Regulas (ES) Nr. 1304/2013 I pielikuma 2. punkts).

Īpašais ziņojums Nr. 10/2015 “Jāpastiprina centieni risināt publiskā iepirkuma problēmas saistībā ar ES kohēzijas politikas izdevumiem”

99. punkta 1. ieteikuma a) apakšieteikums. Pašlaik tikai aptuveni ceturtā daļa pārkāpumu pārvaldības sistēmā iekļauto gadījumu satur detalizētu informāciju par apakškategoriju, bet stāvoklis uzlabosies, kad sistēmā ievadīs jaunus gadījumus un vecos slēgs. Analītiskā rīka un pārkāpumu pārvaldības sistēmas un dalībvalstu datubāzu saskarnes ir krietni pavirzījušās uz priekšu, tomēr darbs vēl nav pabeigts.

Atbilde. Pārkāpumu pārvaldības sistēma (IMS) tika atjaunināta, lai tajā ietvertu īpašu kategoriju, kas attiecas uz pārkāpumiem publiskajā iepirkumā. Šī kategorija ir sīkāk strukturēta 26 speciālās tipoloģijās, kas var sīki raksturot šādu pārkāpumu galvenos iemeslus. Šī kategorizācija ir pilnībā pielāgota iedalījumam, ko izmanto REGIO ĢD un valstu revīzijas iestādes.

Pirms izmantot šīs jaunās kategorizācijas sniegtās analītiskās iespējas, ir jāsasniedz datu kritiskā masa. Uz šo brīdi no 19 891 pārkāpumiem, kas saistīti ar publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumiem, 7 593 (38 %) satur informāciju, kuras pamatā ir šī jaunā kategorizācija. Līdz ar to šādu datu jēgpilna analīze tiks panākta pakāpeniski, dalībvalstīm atjauninot vecākus pārkāpumus un iekļaujot jaunus pārkāpumus.

Tādējādi situācija pakāpeniski uzlabojas, un Komisija atgādina valstu iestādēm atjaunināt informāciju un pievērst uzmanību datu kvalitātei ikreiz, kad vien tas ir iespējams (speciālā COCOLAF komitejas apakšgrupā vai ikgadējās koordinācijas sanāksmēs, tiekoties ar revīzijas iestādēm).

105. punkta 6. ieteikuma a) apakšieteikums. E-iepirkuma turpmākie posmi vēl jāievieš, kā paredzēts Direktīvā (e-rēķini līdz 2019. gada aprīlim).

Komisijai jāmudina visas dalībvalstis izmantot ARACHNE datubāzi un piedalīties tajā.

Atbilde. Pēdējais juridiski saistošais e-iepirkuma (elektroniskas piedāvājumu iesniegšanas) posms ir spēkā kopš 2018. gada oktobra. vienotā tirgus stratēģijas ietvaros Komisija atbalsta līgumu reģistru izveidi dalībvalstīs. Līgumu reģistri ievērojami palielina datu pārredzamību publiskajā iepirkumā. Ir izveidota daudzpusējā foruma darba grupa (EXEP), kuras uzdevums ir darboties šajā jomā, lai dalītos labā praksē, un kura ir arī sagatavojusi pamatnostādnes par līgumu reģistriem.

Attiecībā uz datizraces rīkiem Komisija īsteno ieteikto darbību. Tā aktīvi veicina Arachne – tās izstrādāta preventīva riska novērtēšanas rīka – izmantošanu atbildīgajās valsts iestādēs. Šis rīks var ieviest būtiskus uzlabojumus gan pārvaldības pārbaudēs, gan arī dažādu tādu risku novēršanā un atklāšanā, kas saistīti, piemēram, ar publiskā iepirkuma procedūrām, interešu konfliktiem un dotāciju koncentrēšanu uz konkrētiem uzņēmējiem. Tas var arī palīdzēt identificēt pazīmes, kas norāda uz aizdomām par krāpšanu (“brīdinājuma zīmes”). Komisija ir informēta par citiem salīdzināmiem datizraces rīkiem un atbalsta to izmantošanu.

Ir veiktas šādas darbības:

| 1) | sniegts tehniskais un spēju veidošanas atbalsts dalībvalstīm, jo īpaši “prioritārajām valstīm”, publiskā iepirkuma direktīvās noteikto e-iepirkuma prasību īstenošanai līdz 2018. gada beigām; |
| --- | --- |

1)

sniegts tehniskais un spēju veidošanas atbalsts dalībvalstīm, jo īpaši “prioritārajām valstīm”, publiskā iepirkuma direktīvās noteikto e-iepirkuma prasību īstenošanai līdz 2018. gada beigām;

| 2) | notikusi paraugprakses apmaiņa, lai atbalstītu pāreju uz e-iepirkumu, izmantojot EXEP – daudzpusējo forumu e-iepirkuma jomā (EXEP pēdējā sanāksme notika 2019. gada 22. maijā). 2018. gada 18. oktobrī notika konference par digitālo pārveidi publiskajā iepirkumā; |
| --- | --- |

2)

notikusi paraugprakses apmaiņa, lai atbalstītu pāreju uz e-iepirkumu, izmantojot EXEP – daudzpusējo forumu e-iepirkuma jomā (EXEP pēdējā sanāksme notika 2019. gada 22. maijā). 2018. gada 18. oktobrī notika konference par digitālo pārveidi publiskajā iepirkumā;

| 3) | notikusi paraugprakses apmaiņa un sniegts atbalsts (jo īpaši ar to darbību starpniecību, kuras veic daudzpusējais forums elektronisko rēķinu sagatavošanas jomā) 2017. gadā publicētā e-rēķinu sagatavošanas standarta ieviešanai, kuras termiņš ir 2019. gada aprīlis; |
| --- | --- |

3)

notikusi paraugprakses apmaiņa un sniegts atbalsts (jo īpaši ar to darbību starpniecību, kuras veic daudzpusējais forums elektronisko rēķinu sagatavošanas jomā) 2017. gadā publicētā e-rēķinu sagatavošanas standarta ieviešanai, kuras termiņš ir 2019. gada aprīlis;

| 4) | risināti juridiski jautājumi saistībā ar e-iepirkumu (valsts atbalsts, Direktīvas interpretācija u. c.). |
| --- | --- |

4)

risināti juridiski jautājumi saistībā ar e-iepirkumu (valsts atbalsts, Direktīvas interpretācija u. c.).

Īpašais ziņojums Nr. 11/2015 “Vai Komisija labi pārvaldīja partnerattiecību nolīgumus zivsaimniecības nozarē”

90. punkta 1. ieteikuma b) apakšieteikums. Tā kā nav dokumentētu reģionālo stratēģiju, jāpanāk lielāks progress attiecībā uz to, kā Komisija definē un dokumentē reģionālās stratēģijas.

Atbilde. Komisija ņem vērā ERP galīgo novērtējumu. Tā uzskata, ka katrā atsevišķā novērtējumā, kas veikts ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (SFPA) sarunu kontekstā, jau ir integrēts reģionālais konteksts, lai nodrošinātu dažādu SFPA noteikumu konsekvenci vienā un tajā pašā reģionā.

Tomēr tā definēs vēl citas SFPA reģionālās stratēģijas SFPA vispārējā novērtējumā, ko plānots veikt 2020./2021. gadā.

93. punkta 2. ieteikuma a) apakšieteikums. Tomēr pašreizējās licencēšanas procesa uzraudzības procedūrās joprojām ir trūkumi. Jāpanāk lielāks progress Komisijas īstenotajā licencēšanas procesa uzraudzībā un izpildes pārbaudē.

Atbilde. Komisija ņem vērā ERP galīgo novērtējumu. Komisijas dienesti, kas pārvalda licencēšanas procesu, jau ir spējīgi pārbaudīt datu precizitāti un pilnīgumu, pamatojoties uz esošām iekšējām vadlīnijām, un visus saņemtos pieprasījumus reģistrē datubāzē.

Lai šo procesu vēl vairāk racionalizētu, tika izstrādāts IT projekts, kas patlaban tiek īstenots. Tāpēc licencēšanas process būtu pilnībā jāautomatizē līdz 2021. gada beigām.

Īpašais ziņojums Nr. 12/2015 “ES prioritāti – veicināt uz zināšanām balstītu lauku ekonomiku – nelabvēlīgi ietekmē zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu vāja pārvaldība”

94. punkta 1. ieteikuma b) apakšieteikums. Norādījumu dokumentā nav pietiekami sīki skaidrots, kā veicamas mācību vajadzību regulāras analīzes.

Atbilde. Ir dažādas metodikas, ko izmanto, lai veiktu mācību vajadzību regulāru analīzi, un tas, kura no pieejām ir visatbilstošākā, ir atkarīgs no attiecīgās Lauksaimniecības zināšanu un inovācijas sistēmas (AKIS) struktūras, kas katrā dalībvalstī ir atšķirīga. Tāpēc pasākuma pārskats var tikai vispārīgi raksturot visefektīvāko veidu, kā veikt šādu vajadzību novērtējumu.

Tiek uzskatīts, ka Komisijas ieviestais pasākuma pārskata atjauninājums nodrošina vajadzīgo detalizācijas pakāpi un ir pietiekams, lai dalībvalstis to varētu izmantot par atsauci vajadzību regulārā novērtējuma veikšanai.

Tāpēc šis ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu.

94. punkta 1. ieteikuma d) apakšieteikums. Komisija uzraudzības komitejās un ikgadējās pārskatīšanas sanāksmēs neuzrauga, vai dalībvalstis ir izveidojušas konsultāciju pakalpojumus.

Atbilde. Visus lauku attīstības pasākumus apstiprina iekļaušanai lauku attīstības programmās tikai tad, ja dalībvalsts pierāda, ka tam pamatā ir stratēģiska vajadzība. Šādai vajadzībai jābūt acīmredzamai un jāizriet no lauku attīstības programmas stratēģijas, kas, savukārt, ir balstīta uz SWOT analīzi un izrietošā vajadzību novērtējuma, kurš katrai dalībvalstij jāveic lauku attīstības programmas plānošanas posma sākumā.

Ikgadējās izvērtēšanas sanāksmēs un uzraudzības komitejās tiek novērtēti gada īstenošanas ziņojumi (GĪZ), kuros ziņots par visu lauku attīstības programmās plānoto pasākumu progresu. Ja ir īstenošanas grūtības vai kavēšanās, situāciju analizē un cenšas noteikt korektīvus pasākumus.

Tāpēc šis ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu.

96. punkta 2. ieteikuma b) apakšieteikums. Komisijas uzraudzība pār dalībvalstu procedūrām, kā prasīts mūsu ieteikumā, nav pietiekama.

Atbilde. ERP ieteikums par norādījumu dokumentiem un publisko iepirkumu, tostarp informāciju par pakalpojumu sniegšanu uz vietas, tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu.

Attiecībā uz dalībvalstu procedūru uzraudzību, veicot atbilstības revīzijas, skatīt Komisijas atbildi par 5. ieteikumu saistībā ar Īpašo ziņojumu Nr. 12/2015.

98. punkta 3. ieteikuma a) apakšieteikums. Komisija sniedza maz pierādījumu par papildu mācībām vadošajām iestādēm, kurās būtu izskatīta izmaksu pamatotība gadījumos, kad neizmanto vienkāršotu izmaksu iespējas. Lai gan izmaksu pamatotības pārbaudei un vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošanai ir daži kopēji mērķi, tās tomēr ir divas dažādas pieejas. Vienkāršotu izmaksu iespējas attiecas tikai uz ļoti nelielu daļu no kopējiem lauku attīstības izdevumiem (sk. ĪZ Nr. 11/2018), tāpēc joprojām ir vajadzīgi vadošo iestāžu veikti izmaksu pamatotības novērtējumi. (Eiropas lauku attīstības tīkla platformā Komisija nav konstatējusi nekādu jaunu labāko praksi administratīvajās procedūrās, ko izmanto izmaksu pamatotības novērtēšanai.)

Atbilde. Komisija sniedz norādījumus, kas vienlaikus ir arī dokuments, ar kuru precizē konkrētas tiesību aktu interpretācijas un dalībvalstīm izplata labas prakses piemērus attiecībā uz īstenošanu.

Izmaksu pamatotības jautājums tiek regulāri apspriests ar dalībvalstīm dažādos kontekstos – pēdējo reizi tas notika seminārā par kļūdu īpatsvaru, kurš notika 2018. gada jūnijā un kura laikā tika apspriesti izmaksu pamatotības aspekti un vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošana.

Pēc dalībvalstu pieprasījuma var organizēt apmācību, un jau ir organizēti vairāki apmācības pasākumi par šo tematu. Būtu arī jānorāda, ka ievērojami palielinās vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošana lauku attīstības programmu īstenošanā, kas nozīmē, ka dalībvalstis retāk izmanto izmaksu pamatotības novērtējumu.

Šajā ziņā ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu.

98. punkta 3. ieteikuma b) apakšieteikums. Diskusijas starpdienestu grupās ir vispārīgas un neaptver atsevišķus programmu pasākumus. Turklāt mūsu ziņojumā (ĪZ Nr. 16/2017) ir minēti trūkumi, kas ietekmē partnerības nolīgumus un lauku attīstības programmas nozaru savstarpējas papildināmības un sinerģijas aspektā.

Atbilde. Regulas (ES) Nr. 1303/2013 51. pantā ir noteikts, ka 2017. un 2019. gada izvērtēšanas sanāksmēs starp Komisiju un katru dalībvalsti ir jāaptver visas programmas. Šādās izvērtēšanas sanāksmēs jāņem vērā progresa ziņojumi par partnerības nolīguma īstenošanu. Šajā ziņojumā cita starpā ir izklāstīta informācija par to, kā tiek īstenoti mehānismi, lai nodrošinātu koordināciju starp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un citiem Savienības un valstu finansējuma instrumentiem un ar Eiropas Investīciju banku. Šādas izvērtēšanas sanāksmes ir papildu līdzeklis, ko izmanto, lai nodrošinātu papildināmību un sinerģiju starp Eiropas strukturālo un investīciju fondu programmām konkrētā dalībvalstī, un tās ir pamats uzlabojumu ieviešanai, kad tas nepieciešams.

Tāpēc šis ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu.

100. punkta 4. ieteikuma b) apakšieteikums. Atjauninātajā norādījumu dokumentā par 1. pasākumu nav skaidru vadlīniju par to, kā dalībvalstīm jāīsteno atgriezeniskās saites procedūras. Lai gan mūsu ziņojumā sniegtajā standarta metodoloģijas piemērā ir iekļauta arī mācību programmu novērtēšana, norādījumu dokumentā tas nav minēts, un ir iespējams, ka mūsu piemērā minētā metodoloģija tiek attiecināta tikai uz vajadzību analīzi.

Atbilde. Komisija joprojām uzskata, ka tai nav pienākuma uzraudzīt, vai ir ieviestas atgriezeniskās saites sistēmas turpmākas apmācības uzlabošanai.

Attiecībā uz ticamu informāciju par pārneses un konsultāciju pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti Īstenošanas regulas (ES) Nr. 808/2014 V pielikumā ir norādīti kopējie novērtēšanas jautājumi (NJ) par lauku attīstību: 1. NJ, kas attiecas uz prioritāro jomu 1A, ir formulēts šādi: “Cik lielā mērā LAP pasākumi ir sekmējuši inovāciju, sadarbību un zināšanu bāzes attīstību lauku apvidos?” Uz šo NJ tiks atbildēts izvērstajā gada īstenošanas ziņojumā, kurš jāiesniedz 2019. gadā, kā arī ex post novērtējumā.

Tāpēc šis ERP ieteikums tiek uzskatīts par pilnībā īstenotu.

102. punkta 5. ieteikums. Vairākas plānotās revīzijas faktiski nav notikušas, un viens no iemesliem varētu būt tas, ka riska analīzē risks ir vērtēts kā zems.

Mūsu revidenti atzīst, ka AGRI ĢD ir sācis veikt atbilstīguma revīzijas zināšanu pārneses un inovāciju jomā pēc tam, kad tika publicēts mūsu ziņojums par šo tēmu. Tomēr saskaņā ar AGRI ĢD daudzgadu darba programmu 2016.–2018. gadam (49. lpp.) līdz ĪZ Nr. 12/2015 publicēšanai revīzijas netika veiktas tāpēc, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā izdevumu līmenis bija zems.

Mums nav pārliecības, ka Komisija ir paaugstinājusi zināšanu pārneses un konsultāciju pasākumu riska profilu līdz līmenim, ko tā minējusi savā atbildē.

Atbilde. Attiecībā uz revīzijām zināšanu pārneses un inovāciju jomā, kas praksē netika veiktas, – daudzgadu darba programmā 2016.–2019. gadam tās bija plānots veikt n+2 gadā, t. i., 2018.–2019. gadā. Jaunā galvenajā riska novērtējumā, kas veikts 2017. gadā, to riska rādītājs bija zemāks, jo izdevumi bija mazāki, un, ņemot vērā pieejamos resursus, tika nolemts veikt citas revīzijas (ar augstāku risku un lielākiem izdevumiem).

Pēc īpašā ziņojuma revidējamās jomas riska profils tika paaugstināts. Attiecīgi AGRI ĢD izraudzījās un veica piecas revīzijas (Austrijā, Dānijā, Francijā, Itālijā, Zviedrijā). Būtu jāsaprot, ka, tā kā izdevumi ir ļoti mazi, pat ja revidējamās jomas riska rādītāju riska analīzē palielinātu, izvēlēto darījumu skaits tik un tā būtu ierobežots.

Turklāt jaunajā revīzijas pieejā, ko AGRI ĢD īsteno kopš 2018. gada jūlija, galvenais uzsvars ir likts uz sertifikācijas struktūras (SS) darbu saistībā ar visiem pasākumiem, kas nav IAKS pasākumi, tostarp pasākumiem, kas saistīti ar zināšanu pārnesi un inovācijām. Ikreiz, kad šāds pasākums būs ietverts SS 1. paraugā, arī AGRI ĢD to izraudzīsies savā revīzijā.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Īpašais ziņojums Nr. 13/2015 “ES atbalsts kokmateriālu ražotājvalstīm saskaņā ar FLEGT rīcības plānu”

58. punkta 1. ieteikums. Darba plāns ir noslēgts 2018.–2022. gadam, nevis 2016.–2020. gadam. Atšķirīgais laika grafiks ietekmē FLEGT programmas uzraudzību un ziņošanu par to (sk. 5. ieteikumu).

Tā kā visi nepieciešamie apstiprinājumi vēl nav iegūti, darba plāna projekts Komisijai vēl nav oficiāli saistošs.

Trūkst arī tam īpaši paredzēta īstenošanas budžeta, tāpēc darbības rezultātu uzraudzība un pārskatatbildība ir apgrūtinātas.

Atbilde. Komisija atgādināja, ka tā daļēji piekrita šim ieteikumam 2015. gadā, jo budžeta mērķiezīmēšana FLEGT rīcības plāna īstenošanai ir pamatota tikai attiecībā uz tematiskajām programmām/budžeta pozīcijām.

FLEGT rīcības plāna projektu dalībvalstis validēja 2018. gada septembrī. Tāpēc darba plāna projektu ir apstiprinājušas dažas atbildīgās personas. Turklāt FLEGT darba plāna projekts ir dokuments kas būs pievienots gaidāmajam ES paziņojumam par atmežošanu un mežu degradāciju. Kad minētais ES paziņojums būs pieņemts, FLEGT darba plāns automātiski kļūs par Komisijas dienestu darba dokumentu un attiecīgi būs oficiāli saistošs Komisijai.

59. punkta 5. ieteikums. Līdz šim darba plānam trūkst visu nepieciešamo apstiprinājumu. Paredzētais termiņš 2018. gada progresa ziņojumam nav ievērots.

Atbilde. Komisija plāno sagatavot progresa ziņojumu par pirmajiem diviem gadiem (2018.–2019. gadu) līdz 2019. gada beigām.

Īpašais ziņojums Nr. 16/2015 “Energoapgādes drošības uzlabošana, veidojot iekšējo enerģijas tirgu: jāstrādā vairāk”

117. punkta 3. ieteikums. Ieviešana joprojām turpinās. Vēl jānovērš tirgus neefektivitāte.

Atbilde. Attiecībā uz Komisiju šis ieteikums ir pilnībā īstenots, tai paplašinot tiesisko regulējumu un izveidojot platformu.

Ciktāl ERP atsaucas uz to, ka “vēl jānovērš tirgus neefektivitāte”, Komisija uzsver, ka ERP ieteikums bija nevis atrisināt visas problēmas un cenu kropļojumus tirgū, bet īstenot īpašus pasākumus (tirdzniecības mehānismus), lai uzlabotu situāciju.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums nebūtu jāinterpretē attiecībā pret šo pasākumu ietekmi, jo šāda ietekme neīstenosies tiešā veidā un arī būs atkarīga no faktoriem, kas nav Komisijas kontrolē (tādiem kā ekonomikas dalībnieku uzvedība, stāvoklis tirgū, normatīvā vide u. tml.). Turklāt tirgus neefektivitātes novēršana būtībā ir dalībvalstu un ekonomikas dalībnieku uzdevums.

123. punkta 7. ieteikuma b) apakšieteikums. Komisija daļēji pieņēma un īstenoja ieteikumu. Ja Komisijai būtu pašas izstrādātas analītiskās un modelēšanas funkcijas, tās prasītu ievērojamus vai nu Komisijas, vai Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) resursus.

Atbilde. Komisija ir daļēji piekritusi šim ieteikumam un ir īstenojusi prasīto rīcību attiecībā uz elementiem, kuriem tā piekritusi.

126. punkta 9. ieteikums. Komisija nav izstrādājusi tiesību aktu priekšlikumus.

Atbilde. Komisija nav piekritusi šim ieteikumam. Tomēr tā veica darbības, kas tika uzskatītas par nepieciešamām, lai atrisinātu pamatproblēmas.

Īpašais ziņojums Nr. 17/2015 “Komisijas atbalsts rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai: ESF finansējums pārvirzīts, bet nepietiekama koncentrēšanās uz rezultātiem”

84. punkta 2. ieteikuma a) apakšieteikums. Ir trūkumi, īstenojot prasību pamatot gaidīto ietekmi, ko radīs izmaiņas Savienības stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei.

Atbilde. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Komisija pastāv uz to, ka rezultātu uzlabošanas iespēju izvērtēšana ir vienmēr procesā esoša standarta prakse. Komisija izvērtē katru pārplānošanas pieprasījumu neatkarīgi no tā, vai to prasa vajadzība piesaistīt jaunus papildu līdzekļus, galvenokārt lai sasniegtu labākus rezultātus, un ilgstoši apspriežas ar attiecīgo dalībvalsti. Līdz šim Komisija nav uzņēmusies iniciatīvu, lai ierosinātu jaunus pārveidojumus, jo tas būtu bijis lieki un ļoti neefektīvi.

84. punkta 2. ieteikuma b) apakšieteikums. Kontrolsarakstā netika dokumentēta analīze, kas veikta attiecībā uz papildu rezultātu pamatotību.

Atbilde. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Komisija pastāv uz to, ka šāds novērtējums tiek veikts rūpīgi un tā vienmēr ir bijusi standarta prakse. Tiek uzskatīts, ka ziņot par katru atsevišķu novērtēšanas procesa niansi, par elementiem, kas prasīti regulās un vienmēr ir bijuši daļa no standarta prakses, ir lieki un neefektīvi, tāpēc arī nav detalizētas informācijas par kontrolsarakstiem.

84. punkta 2. ieteikuma c) apakšieteikums. Gada īstenošanas ziņojumos nav pietiekami daudz ziņu par bijušo un sagaidāmo efektivitāti saistībā ar darbības programmu grozījumiem.

Atbilde. Komisija pastāv uz to, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots, ciktāl tas vēl ir būtisks. Šis ieteikums 2014.–2020. gada periodā ir zaudējis nozīmi, jo gada īstenošanas ziņojumus vairs neuzskata par veidu, kā paziņot detalizētu informāciju, un tos izmanto tikai kā informācijas kopsavilkumu. Komisija pastāv uz to, ka pietiekami daudz būtiskas informācijas tiek sniegts gada īstenošanas ziņojumos un detalizētāka informācija tiek sniegta, izmantojot citus ziņošanas veidus (piemēram, novērtējuma ziņojumus, kā arī tehniskās sanāksmes un uzraudzības komitejas, kurās notikušās apspriedes tiek dokumentētas protokolā un lietas piezīmēs).

86. punkta 3. ieteikums. Nav pierādījumu par to, ka būtu regulāri veiktas gada īstenošanas ziņojumos ietverto datu ticamības pārbaudes vai tādas informācijas pārbaudes, kas saņemta pēc ad hoc pieprasījumiem.

Atbilde. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Komisija pastāv uz to, ka sistemātiskas ticamības un uzticamības pārbaudes jau tiek veiktas kā daļa no standarta prakses. Ir pierādījumi, ka tā ir standarta prakse (novērtēšanas vienības un ESF koordinācijas vienības norādījumu dokumenti, kontrolsaraksti ziņojumu apstiprināšanai). Būtu lieki un neefektīvi dokumentēt katru atsevišķu veikto pārbaudi.

Īpašais ziņojums Nr. 20/2015 “Neienesīgiem ieguldījumiem lauksaimniecībā sniegtā ES lauku attīstības atbalsta izmaksu lietderība”

74. punkta 1. ieteikuma a) apakšieteikums. Ieteikums Komisijai īstenot uzraudzību, šajā nolūkā izmantojot dalībvalstu gada īstenošanas ziņojumus, joprojām tiek ieviests un, vai šis process ir pabeigts, varēs pārbaudīt tikai pēc 2019. gada starpposma novērtējuma.

Atbilde. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 75. pantu Komisija iesniegs izvērsto 2018. gada īstenošanas ziņojumu dalībvalstīm 2019. gada jūnija beigās. Tikai līdz minētajam termiņam Komisija varēs pabeigt attiecīgo uzraudzību.

77. punkta 3. ieteikuma a) apakšieteikums. Tā kā norādījumi nav dalībvalstīm saistošs un obligāts dokuments, Komisija nevar pārliecināties, cik lielā mērā tās faktiski ir sekojušas norādījumiem un vai ir izstrādājušas īpašus papildu rādītājus. To, cik lielā mērā Komisijas darbība ir nodrošinājusi neienesīgo ieguldījumu devuma ieteikto uzraudzību vai novērtēšanu 2014.–2020. gada plānošanas perioda novērtēšanu laikā, varēs spriest tikai tad, kad tiks padziļināti novērtēts 2019. gada īstenošanas ziņojums.

Atbilde. Komisija uzrauga lauku attīstības programmu īstenošanu, izmantojot kopēju konteksta, rezultātu un iznākuma rādītāju kopumu 2014.–2020. gada kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas ietvaros.

Novērtējumus veic dalībvalstis vai to vārdā, savukārt šādu novērtējumu kopsavilkums ES līmenī tiek sagatavots Komisijas dienestu atbildībā. 2014.–2020. gada kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas obligātajos elementos, kas ietverti īstenošanas aktā, ir iekļauts to rādītāju saraksts, kuri jāizmanto politikas darbības rezultātu uzraudzībai. Papildus šiem rādītājiem Komisija nevar izdarīt neko vairāk, kā tikai ieteikt dalībvalstīm/tās mudināt izstrādāt papildu rādītājus.

Ieteikums “ieteiktām tām dalībvalstīm, kurās ir ievērojams atbalsts neienesīgiem ieguldījumiem, noteikt īpašus rezultatīvos rādītājus visbiežāk finansētajiem neienesīgo ieguldījumu veidiem” tika aizpildīts, pieņemot pamatnostādnes “Lauku attīstības programmu rezultātu izvērtēšana: kā sagatavoties ziņošanai par novērtējumu 2017. gadā”.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir īstenots, jo prasītā darbība, proti, sniegt padomus dalībvalstīm papildu rādītāju izstrādē, tika veikta.

Komisija nevar noteikt dalībvalstīm pienākumu izstrādāt šādus papildu rādītājus, jo tas pārsniedz 2014.–2020. gadam noteiktā kopīgās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas (KUNS) satvara obligātos elementus.

Īpašais ziņojums Nr. 21/2015 “Uz rezultātiem vērsta pieeja ES attīstības un sadarbības pasākumos un to risku izvērtējums, kas saistīti ar šo pieeju”

83. punkta 1. ieteikums. Praktiski norādījumi par ES intervenču pārvaldību starptautiskā sadarbībā, tostarp faktu lapas, kurās skaidrotas ar rezultātiem saistītas pamatkoncepcijas un terminoloģija, vēl nebija pieejama laikā, kad pārbaudījām ieteikumu ieviešanu. Turklāt galvenajos metodoloģiskajos dokumentos joprojām bija vērojama nekonsekventa terminoloģija. Piemēram, Komisijas sagatavotajā diagrammā, kas iekļauta rīkkopā, kura paredzēta ES attīstības pasākumu novērtētājiem, vēl arvien atrodamas definīcijas, kas nesaskan ar terminiem, kuri pieņemti saistībā ar rezultātu sistēmu. Turklāt dažos rīcības dokumentos trūkst mērķrādītāju un atsauces datu.

Atbilde. Lai gan praktisko norādījumu pārskatīšana joprojām notiek, terminoloģija attiecībā uz rezultātiem tika saskaņota citos pārskatītajos un no jauna izstrādātajos dokumentos. Lai uzlabotu vispārējo terminoloģijas konsekvenci, nesen tika pārskatīta veidne, kas izmantojama attīstības darbībām un ir pievienota “DEVCO Companion” 6. nodaļai. Šis process tika paplašināts, aptverot arī 2018. gada PRAG pielikumus, ciktāl runa ir par terminoloģiju, un jaunpublicētos (2018. gadā) norādījumus par nozaru rādītājiem. Metodiskajos norādījumos par nozaru rādītājiem ir sniegti sīki norādījumi par rezultātu ķēdi nozaru līmenī. Šis darbs tiek izmantots par pamatu pašreizējai praktisko norādījumu pārskatīšanai.

Īpašais ziņojums Nr. 23/2015 “Ūdens kvalitāte Donavas upes baseinā: gūti panākumi Ūdens pamatdirektīvas īstenošanā, bet vēl ir daudz darāmā”

191. punkta 3. ieteikuma d) apakšieteikums. Komisija jau ir veikusi konkrētas darbības, lai īstenotu šo ieteikumu, un tai ir jāturpina šīs darbības arī nākamajā ziņošanas procesā saskaņā ar Nitrātu direktīvu (2020. g.) un Ūdens pamatdirektīvu (2022. g.).

Atbilde. Komisija piekrita šim ieteikumam un norāda, ka tā ir strādājusi, lai iestrādātu uzraudzības un ziņošanas prasības Nitrātu direktīvā un Ūdens pamatdirektīvā.

Īpašais ziņojums Nr. 25/2015 “ES atbalsts lauku infrastruktūrai – iespējas panākt daudz labāku ieguldīto līdzekļu atdevi”

101. punkta 1. ieteikuma b) apakšieteikums. Komisija nav sagatavojusi īpašu norādījumu dokumentu par to, kā samazināt liekā atbalsta risku vai kā izvairīties no citu fondu vienkāršas aizstāšanas ar LAP resursiem. Nav pierādījumu, ka liekais atbalsts būtu efektīvi samazināts 2017.–2020. gada programmās. AGRI ĢD plāno šī stāvokļa sākotnēju novērtējumu, pamatojoties uz 2019. gada starpposma novērtējumu. Komisijai nav pierādījumu, ka valsts līdzekļu aizstāšana ar ERAF līdzekļiem ir gājusi mazumā.

Atbilde. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

Ir izveidota paraugprakses apmaiņas platforma, proti, Eiropas tīkls lauku attīstībai, un dalībvalstis to izmanto, jo pašreizējā 2014.–2020. gada plānošanas periodā rodas arvien jauni projekti un paraugprakses piemēri. Papildu novērtējumus par lieko palīdzību var veikt tikai katrā individuālā gadījumā un programmu novērtēšanas laikā, par ko Komisija ir izdevusi norādījumus.

Turklāt Komisija, pieņemot lauku attīstības programmas pašreizējam 2014.–2020. gada periodam, samazināja pievienotās vērtības negūšanas risku attiecībā uz ES līdzekļiem.

101. punkta 1. ieteikuma d) apakšieteikums. Vēl nav zināms, cik efektīvi bijuši pasākumi, lai nodrošinātu dažādo ES fondu papildināmību pašreizējā plānošanas periodā. Gada īstenošanas ziņojumi būs pieejami tikai 2019. gada otrajā pusē. Mūsu Īpašajā ziņojumā Nr. 16/2017 ir minēti trūkumi, kas ietekmē partnerības nolīgumus un lauku attīstības programmas nozaru savstarpējas papildināmības un sinerģijas aspektā.

Atbilde. Starp dažādajiem Komisijas dienestiem notiek regulāra saziņa. Kad lauku attīstības programmas tiek apstiprinātas vai grozītas, ar oficiālu starpdienestu konsultāciju starpniecību procesā tiek iesaistīti citi dienesti un tiek ņemts vērā to ieguldījums. Turklāt arī grozījumi partnerības līgumos tiek ieviesti kopīgi. Izvērstajiem 2018. gada īstenošanas ziņojumiem, kas jāiesniedz 2019. gadā, būtu jāsniedz plašāks priekšstats par to pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir nodrošināt ES fondu savstarpējo papildināmību. 2018. gada septembrī tika publicēti pārskatīti norādījumi par šiem gada īstenošanas ziņojumiem.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir daļēji īstenots, jo tā īstenošana vēl notiek.

106. punkta 2. ieteikuma b) apakšieteikums. Kopš mūsu 2017. gadā veiktās pēcpārbaudes Komisija nav sniegusi vairāk pierādījumu attiecībā uz papildu mācībām, kas par izmaksu pamatotību organizētas vadošajām iestādēm. Eiropas lauku attīstības tīkla platformā Komisija nav konstatējusi nekādu jaunu labāko praksi administratīvajās procedūrās, ko izmanto izmaksu pamatotības novērtēšanai.

Atbilde. Komisija ir sniegusi vairākas prezentācijas par jaunajām iespējām, kas ieviestas ar Omnibus regulu (Regula (ES, Euratom) 2018/1046) par vienkāršotu izmaksu iespējām. Notika prezentācija Lauku attīstības komitejā un prezentācija Eiropas inovācijas partnerības lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai (EIP-AGRI) seminārā 2018. gada oktobrī, kā arī prezentācija Spānijas maksājumu aģentūru konferencē 2018. gada novembrī. Minētajās prezentācijās notika apspriedes par to, kā vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošana var aizstāt vajadzību novērtēt izmaksu pamatotību un kā dalībvalstis var pārvarēt ar šo aspektu saistītās grūtības. Eiropas tīkla lauku attīstībai seminārs ir plānots 2019. gada 20. jūnijā, un tā nosaukums būs “ENRD seminārs “Vienkāršotu izmaksu iespējas – gūtā pieredzes un jaunas iespējas””.

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots.

109. punkta 3. ieteikuma a) apakšieteikums. Joprojām nepietiekami tiek vākti dati, kas nepieciešami rezultatīvo rādītāju un programmas rezultātu kopumā novērtēšanai. Saskaņā ar Komisijas atbildi saistībā ar kontroles revīziju tā ir paredzējusi 2019. gadā novērtēt “informāciju, kas kopīgajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā paredzēto novērtējumu laikā ļaus izdarīt secinājumus par līdzekļu izlietojuma efektivitāti un lietderību”.

Atbilde: Komisija ir iecerējusi novērtēt līdzekļu izlietojuma efektivitāti un lietderīgumu 2014.–2020. gada lauku attīstības programmu ietvaros saskaņā ar kopīgo uzraudzības un novērtēšanas sistēmu (Regulas (ES) Nr. 1306/2013 110. pantu). Tas tiks darīts, pamatojoties uz dalībvalstu vidusposma novērtējumiem, kas sniegti 2019. gadā, un ex post novērtējumiem, kas Komisijai būs iesniegti līdz 2024. gada beigām (Regulas (ES) Nr. 1305/2013 78. pants).

3.5. pielikums – Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude saistībā ar darbības rezultātu sistēmas jautājumiem

1. ieteikums.

  Komisijai ir jāpārvērš pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” tiesību aktos noteiktie augsta līmeņa mērķi darbības mērķos darba programmu līmenī, lai, novērtējot darba programmu un konkursu darbības rezultātus, tos varētu efektīvi izmantot kā dzinuļus rezultātu sasniegšanai.

Atbilde. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Komisija ir izstrādājusi iekšējos norādījumus darba programmu sagatavošanai. Tajos ir noteikts, ka programma “Apvārsnis 2020” tiek īstenota ar darba programmām, kurās nosaka uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus (kas ir viens no nākamajiem procesa posmiem) mērķus, budžetu un termiņus. Turklāt tiek prasīts izmantot rādītājus. kad tas ir iespējams (atkarībā no darbību veida).

Iepriekš minētie norādījumi jau bija noderīgi 2016.–2017. un 2018.–2020. gada darba programmām, kuru izstrādē tika pieliktas papildu pūles, lai nodrošinātu augsta līmeņa mērķu pārnešanu uz operatīvāku līmeni, ieviešot uzlabojumus paredzamās ietekmes paziņojumos par katru uzaicinājumu. Šis darbs tiks turpināts un pastiprināts nākamajā programmā, lai nostiprinātu saikni starp programmas mērķiem un darbībām, kuras tiek īstenotas, uzlabojot intervences loģiku un rādītāju izstrādi (“galvenie ietekmes ceļi”).

Turklāt ar minētajiem norādījumiem ir izveidota arī Stratēģiskā pētniecības un inovāciju grupa (SRIG), kuras mērķis bija nodrošināt politikas saskaņotību programmā “Apvārsnis 2020”, koncentrējoties uz stratēģiskajām prioritātēm un saiknēm ar ES politikas virzieniem. Tā sniedz norādes “Apvārsnis 2020” stratēģiskajai plānošanai un norādījumus par transversāliem jautājumiem, jo īpaši attiecībā uz tādiem pamatelementiem kā rīcība klimata politikas jomā, starptautiskā sadarbība, dzimumu līdztiesība, sociālās un humanitārās zinātnes, u. c.

2. ieteikums.

  Komisijai ir sīkāk jāpaskaidro saiknes starp stratēģiju “Eiropa 2020” (2010.–2020. g.), daudzgadu finanšu shēmu (2014.–2020. g.) un Komisijas prioritātēm (2015.–2019. g.), piemēram, stratēģiskās plānošanas un ziņošanas procesā (2016.–2020. g.). Tas pastiprinātu uzraudzības un ziņošanas kārtību un dotu iespēju Komisijai efektīvi ziņot par ES budžeta ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā.

Atbilde. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Komisijas politiskās prioritātes ir skaidri noteiktas Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera politiskajās pamatnostādnēs. Tās nodrošina Komisijas rīcības plānu, kas ir pilnīgi saskaņots un savietojams ar Eiropas ilgtermiņa izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”. Prioritāšu un stratēģijas “Eiropa 2020” tvēruma atšķirības atspoguļo Komisijas pienākumu reaģēt uz problēmām, kas radušās vai pastiprinājušās kopš stratēģijas “Eiropa 2020” izstrādes, piemēram, saistībā ar migrāciju.

Sākot no 2016. gada un pamatojoties uz katra Komisijas departamenta sagatavotajiem stratēģiskajiem plāniem, katra Komisijas departamenta gada darbības pārskatos, kā arī ikgadējā vadības un darbības ziņojumā (pieņemts 2017. gada 13. jūnijā) tiek paskaidrots, kā konkrētie mērķi veicina politisko prioritāšu īstenošanu, kā arī tiek papildus precizētas saiknes ar stratēģiju “Eiropa 2020”.

3. ieteikums.

  Komisijai visās savās darbībās termini “ieguldījums”, “iznākums”, “rezultāts” un “ietekme” ir jālieto konsekventi un saskaņā ar tās labāka regulējuma pamatnostādnēm.

Atbilde. Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnībā īstenots. Komisija ir ieviesusi definīciju kopumu, atjauninot Labāka regulējuma pamatnostādnes, pārskatot Finanšu regulu un Komisijas priekšlikumus par finanšu programmām pēc 2020. gada.

---

(1)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

(2)  Politika varētu tikt pārskatīta, ņemot vērā norises saistībā ar jauno darba metožu ieviešanu un atkarībā no 2021.–2027. gada DFS sarunu iznākuma.

(3)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

4. nodaļa – Ieņēmumi

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

Iekšējās kontroles sistēmu elementu un gada darbības pārskatu pārbaude un citi jautājumi

| 4.9. | Komisija veiks turpmākus pasākumus saistībā ar Revīzijas palātas konstatēto problēmu Spānijā, un šai dalībvalstij tiks lūgts veikt attiecīgus pasākumus, lai risinātu un novērstu nepilnību, kas konstatēta kontroles sistēmās. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komisija pastāvīgi veic turpmākus pasākumus saistībā ar konstatētajām B kontu nepilnībām, un dalībvalstis tiek sauktas pie finansiālas atbildības par tradicionālo pašu resursu (TPR) zaudējumiem, kas radušies šo valstu administratīvo kļūmju rezultātā.
  Turpmākus pasākumus saistībā ar problēmām, kas Revīzijas palātas veiktajā revīzijā konstatētas konkrētās dalībvalstīs, Komisija veiks kopā ar pārējiem turpmākajiem pasākumiem, ko tā, tāpat kā parasti, veic saistībā ar Revīzijas palātas konstatējumiem, un attiecīgajām dalībvalstīm tiks lūgts veikt atbilstošus pasākumus, lai risinātu un novērstu šīs problēmas. |
| --- | --- |

4.10.

Turpmākus pasākumus saistībā ar problēmām, kas Revīzijas palātas veiktajā revīzijā konstatētas konkrētās dalībvalstīs, Komisija veiks kopā ar pārējiem turpmākajiem pasākumiem, ko tā, tāpat kā parasti, veic saistībā ar Revīzijas palātas konstatējumiem, un attiecīgajām dalībvalstīm tiks lūgts veikt atbilstošus pasākumus, lai risinātu un novērstu šīs problēmas.

| 4.12. | Komisija uzskata, ka tās pārbaužu programma aptvēra jomas, kurās konstatētais risks ir visaugstākais, proti, krāpšanu vērtēšanas jomā (sk. Apvienotās Karalistes lietu, kurā aplēstie TPR zaudējumi ir aptuveni trīs miljardi euro, ieskaitot procentus) un izvairīšanos no antidempinga maksājumiem par fotoelementu paneļiem.
  Ņemot vērā iespējamo radušos TPR zaudējumu milzīgos apmērus, šīs pārbaudes jomas 2018. un 2019. gadā tika izvirzītas par prioritātēm un pārbaudes šajās jomās tika veiktas visās dalībvalstīs.
  Komisija, sagatavojot savu pārbaužu programmu, izmanto dažādus iekšējā un ārējā riska rādītājus, kas norādīti gada pārbaužu programmā. |
| --- | --- |

4.12.

Ņemot vērā iespējamo radušos TPR zaudējumu milzīgos apmērus, šīs pārbaudes jomas 2018. un 2019. gadā tika izvirzītas par prioritātēm un pārbaudes šajās jomās tika veiktas visās dalībvalstīs.

Komisija, sagatavojot savu pārbaužu programmu, izmanto dažādus iekšējā un ārējā riska rādītājus, kas norādīti gada pārbaužu programmā.

| 4.13. | No B konta atgūtās summas tiek sistemātiski saskaņotas ar ES budžetā samaksātajām summām A konta pārskatā. Papildus tam Komisijas pilnvarotie inspektori, gatavojoties pārbaudēm uz vietas par neraksturīgām izmaiņām un īpatnībām TPR pārskatos, pārbauda visus šos pārskatus, un visi problēmjautājumi tiek pārrunāti ar attiecīgajām dalībvalstīm.
  Turklāt jau agrāk, ja apkopotajā informācijā, ko dalībvalstis iesniegušas ar A un B kontu pārskatiem, ir bijuši vērojami kādi īpaši uzkrītoši kāpumi vai kritumi, Komisija ir sazinājusies tieši ar dalībvalstīm. Piemēram, 2017. gadā tā uzreiz sazinājās ar Apvienoto Karalisti par kādu atsevišķu gadījumu, kurā bija iesaistīti vairāk nekā 155 miljoni sterliņu mārciņu. |
| --- | --- |

4.13.

Turklāt jau agrāk, ja apkopotajā informācijā, ko dalībvalstis iesniegušas ar A un B kontu pārskatiem, ir bijuši vērojami kādi īpaši uzkrītoši kāpumi vai kritumi, Komisija ir sazinājusies tieši ar dalībvalstīm. Piemēram, 2017. gadā tā uzreiz sazinājās ar Apvienoto Karalisti par kādu atsevišķu gadījumu, kurā bija iesaistīti vairāk nekā 155 miljoni sterliņu mārciņu.

| 4.16. | Komisija atzīst Revīzijas palātas konstatētos kavējumus. Tiek īstenoti pastiprināti centieni, lai laikus un ātri veiktu neatrisināto jautājumu pēcpārbaudi, ņemot vērā arī citu darbu prioritātes un radītos ierobežojumus. |
| --- | --- |

4.16.

4.3. izcēlums.


  Francija 2019. gada martā ir darījusi pieejamu atjaunināto NKI uzskaitījumu.

Komisija uzskata, ka Francijai būtu papildus jāuzlabo tā kvalitāte saskaņā ar EKS 2010 NKI uzskaitījuma ceļvedi.

| 4.19. | Darbības, ko Komisija veic sadarbībā ar dalībvalstīm, lai novērstu statistikas problēmas, kuras saistītas ar globalizācijas ietekmi uz NKI datiem, kopumā noris pēc plāna. Šīs darbības dos Komisijai iespēju līdz 2019. gadam noteikt trūkumus ar globalizāciju saistītu parādību statistikas veidošanā un vajadzības gadījumā ieviest NKI atrunas, tādējādi aizsargājot ES finanšu intereses. |
| --- | --- |

4.19.

Secinājums un ieteikumi

4.1. ieteikums (riska novērtējums TPR pārbaužu plānošanas vajadzībām)

Komisija piekrīt 4.1. ieteikumam.

Komisija apsvērs iespēju ieviest izmaiņas savā riska novērtējumā un tā dokumentēšanas veidā saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumiem.

4.2. ieteikums (TPR A un B kontu pārskatu pārbaudes)

Komisija piekrīt 4.2. ieteikumam un to īstenos atkarībā no turpmāk aprakstītā izmēģinājuma posma rezultātiem.

Komisija pārbaudīs, kā pastiprinātas dokumentu pārbaudes, kurās galvenā uzmanība pievērsta neraksturīgām izmaiņām TPR pārskatos, varētu efektīvi un lietderīgi radīt pievienoto vērtību kļūdu konstatēšanā. Ja izmēģinājuma posma rezultāti būs pozitīvi, pastāvošās iekšējās instrukcijas tiks pielāgotas saskaņā ar šo ieteikumu. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 4.13. punktu.

4.3. pielikums – Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude ieņēmumu jomā

1. ieteikums (noilguma noteikšana parāda paziņojumiem)

Ja tiktu pieņemta Komisijas ierosinātā direktīva par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām (COM(2013) 884 final), ar to šajā jomā noteiktā līmenī tiktu saskaņota attieksme pret ekonomikas dalībniekiem, kura pašlaik dažādās dalībvalstīs atšķiras.

Kas attiecas uz konkrēto juridisko izmeklēšanu, ko Komisija veikusi dažādajās dalībvalstīs, – Komisijas dienesti pašlaik jau veic nepieciešamās darbības šajā ziņā. Iepriekš 2019. gadā tika sākta aptauja visās dalībvalstīs.

2. ieteikums (B kontā iegrāmatoto pozīciju pārvaldība)

Krājums sniedz dalībvalstīm visaptverošus un sistemātiskus praktiskus norādījumus. Tas tika atjaunināts 2018. gadā. Papildu juridiski skaidrojumi par to, kā pareizi aizpildīt TPR A un B kontu pārskatus, ir sniegta Komisijas Īstenošanas lēmumā (ES, Euratom) 2018/194, ko piemēro kopš 2018. gada 1. septembra. Jau tagad katrā ACOR sanāksmē dalībvalstīm tiek sniegts pārskats par trūkumiem (tostarp tiem, kas saistīti ar nepareizu informācijas sniegšanu A un B pārskatos), ko Komisijas dienesti konstatējuši savās pārbaudēs uz vietas, un Komisijas dienestu viedoklis par to, kā novērst šos trūkumus. Praktiskāki norādījumi par ierakstu veikšanu A un B kontu pārskatu dažādajās ailēs tiks pārrunāti nākamajā ACOR sanāksmē. Tādējādi dalībvalstīm tiek sniegtas skaidras norādes par to, kā rūpīgi pārvaldīt savu B kontu.

3. ieteikums (dalībvalstīm – par to, kā deklarēt un nodot summas, kas iekasētas no B kontiem)

Komisija turpinās veikt turpmākus pasākumus saistībā ar neatbilstībām starp A un B kontiem, līdz problēma būs atrisināta. Revīzijas palāta pareizi norāda, ka šo neatbilstību ir kļuvis daudz mazāk.

4. ieteikums (muitas parādu atgūšana)

Lai gan SMK stāšanās spēkā 2016. gada 1. maijā nav pilnīgi novērsusi šo problēmu, SMK tomēr ir sniedzis papildu instrumentus, ar ko nodrošināt parāda iekasēšanu. Daudz plašāk tiek izmantoti obligātie galvojumi.

Komisija turpinās rūpīgi izskatīt šo jautājumu iepriekš apsolītā novērtējuma ietvaros, un centīsies to pabeigt pirms 2019. gada beigām.

5. nodaļa – Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

1. daļa. Darījumu pareizība

| 5.15. | Komisija ir ieviesusi stabilu
  ex ante kontroles sistēmu, kā arī sīki izstrādātus, automatizētus kontrolsarakstus, rakstiskus norādījumus un pastāvīgu apmācību. Šīs sistēmas uzlabošana, neradot papildu administratīvo slogu saņēmējiem, lai tie varētu veltīt uzmanību pētniecības un inovācijas mērķu sasniegšanai, un vienlaikus nodrošinot ātrus maksājumus pētniekiem, ir pastāvīgs izaicinājums.
  Jautājums par neatkarīgiem revidentiem, kas apstiprina izmaksu deklarācijas, kuras attiecas uz sešiem no astoņiem Revīzijas palātas minētajiem gadījumiem, ir labi zināma problēma, kas ir aplūkota iepriekšējos ziņojumos. Lai vērstu uzmanību uz visbiežāk sastopamajām kļūdām, Komisija ir rīkojusi virkni sanāksmju, kas paredzētas saņēmējiem un neatkarīgajiem revidentiem, kuri apstiprina deklarācijas. Turklāt revidentiem, kuri, apstiprinot deklarācijas, ir pieļāvuši kļūdas, ir sniegta attiecīga informācija un pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir iekļauta didaktiskāka revīzijas apliecinājuma veidne. Tiek lēsts, ka Septītajā pamatprogrammā revīzijas apliecinājumi samazināja kļūdu īpatsvaru par 50 %, salīdzinot ar neapstiprinātajām deklarācijām. Tāpēc, lai gan ir atzīts, ka revīzijas apliecinājumos ne katra kļūda tiek atklāta, tie ir svarīgs līdzeklis, kas samazina kļūdu kopējo īpatsvaru. |
| --- | --- |

5.15.

Jautājums par neatkarīgiem revidentiem, kas apstiprina izmaksu deklarācijas, kuras attiecas uz sešiem no astoņiem Revīzijas palātas minētajiem gadījumiem, ir labi zināma problēma, kas ir aplūkota iepriekšējos ziņojumos. Lai vērstu uzmanību uz visbiežāk sastopamajām kļūdām, Komisija ir rīkojusi virkni sanāksmju, kas paredzētas saņēmējiem un neatkarīgajiem revidentiem, kuri apstiprina deklarācijas. Turklāt revidentiem, kuri, apstiprinot deklarācijas, ir pieļāvuši kļūdas, ir sniegta attiecīga informācija un pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir iekļauta didaktiskāka revīzijas apliecinājuma veidne. Tiek lēsts, ka Septītajā pamatprogrammā revīzijas apliecinājumi samazināja kļūdu īpatsvaru par 50 %, salīdzinot ar neapstiprinātajām deklarācijām. Tāpēc, lai gan ir atzīts, ka revīzijas apliecinājumos ne katra kļūda tiek atklāta, tie ir svarīgs līdzeklis, kas samazina kļūdu kopējo īpatsvaru.

| 5.16. | Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir ieviesti vairāki vienkāršojumi, kā arī izmaiņas, lai saņēmēji gadījumos, kad tas ir iespējams, varētu izmantot savu parasto grāmatvedības praksi. Tomēr Komisija turpinās vienkāršošanu, ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 28/2018 izklāstītos apsvērumus. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanu ir ievērojami vienkāršojusi formula, kas tika ieviesta, lai aprēķinātu vienas gada stundas likmi. Lai palielinātu elastīgumu, Komisija atļauj arī veikt aprēķinus, pamatojoties uz mēneša likmi. Par šo tematu ir rīkoti vairāki informatīvi pasākumi, tāpēc turpmāk kļūdu skaitam vajadzētu mazināties. Tomēr Komisija atkārtoti izvērtēs šo noteikumu attiecībā uz nākamo pamatprogrammu. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.19. | Svarīgs pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķis bija palielināt pamatprogrammā iesaistīto jauno dalībnieku un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) skaitu. 2018. gada beigās 61,4 % dalībnieku bija jauni pētniecības un inovācijas pamatprogrammas dalībnieki, bet 24,2 % no budžeta, kas paredzēts pīlāriem “Līderība pamattehnoloģijās un rūpniecības tehnoloģijās” un “Sabiedrības problēmu risināšana”, tika piešķirti MVU, tādējādi pārsniedzot izvirzīto mērķi, t. i., 20 %. Tāpēc, lai gan Komisija apzinās, ka jaunpienācēji un MVU rada īpašu kļūdu risku, ir svarīgi šo risku mazināt, nevis no tā izvairīties.
  Komisija savās informācijas kampaņās ir īpaši centusies pievērsties jaunajiem dalībniekiem un MVU un ir ieviesusi programmas “Apvārsnis 2020” vienkāršojumus, kas ir tieši vērsti uz šādiem saņēmējiem, tostarp vienreizējus maksājumus MVU posma vienai shēmai. |
| --- | --- |

5.19.

Komisija savās informācijas kampaņās ir īpaši centusies pievērsties jaunajiem dalībniekiem un MVU un ir ieviesusi programmas “Apvārsnis 2020” vienkāršojumus, kas ir tieši vērsti uz šādiem saņēmējiem, tostarp vienreizējus maksājumus MVU posma vienai shēmai.

| 5.21. | Dotācijas nolīgumā atbilstīgi Dalības noteikumiem ir paredzēts, ka līdzekļu pārskaitīšana starp konsorcija biedriem notiek saskaņā ar konsorcija līgumu. Atbilstīgi Dalības noteikumu 21. pantam, tiklīdz ir veikts maksājums koordinatoram, par to paziņo visiem dalībniekiem.
  Komisija ir atgādinājusi koordinatoriem par to pienākumu pārskaitīt līdzekļus bez kavēšanās, un, ja tiek konstatēta līdzekļu novēlota sadale vai par to tiek saņemta sūdzība, Komisijas ierastā prakse ir kopā ar projekta koordinatoru izpētīt šādas kavēšanās iemeslus. |
| --- | --- |

5.21.

Komisija ir atgādinājusi koordinatoriem par to pienākumu pārskaitīt līdzekļus bez kavēšanās, un, ja tiek konstatēta līdzekļu novēlota sadale vai par to tiek saņemta sūdzība, Komisijas ierastā prakse ir kopā ar projekta koordinatoru izpētīt šādas kavēšanās iemeslus.

| 5.22. | Komisija ir piešķīrusi ievērojamus līdzekļus plašas pētniecības infrastruktūras
  ex ante pārbaudei. Komisija norāda, ka apzinātās problēmas ir saistītas nevis ar pašu ex ante novērtējumu, bet gan drīzāk ar to, kā saņēmēji piemēro savu plašas pētniecības infrastruktūras metodiku. |
| --- | --- |

5.22.

5.5. izcēlums

| 1. piemērs. | Lai vienkāršotu finansēšanas noteikumus, piemēro vienības izmaksu sistēmu, iepriekš noteiktām izmaksu kategorijām izmantojot standarta summas – pēc sistēmas apstiprināšanas šīs summas nebūtu jāapšauba, salīdzinot ar reālajām izmaksām.
  Tomēr minētajā gadījumā organizācijai izmaksātā summa 90–144 euro apmērā ir paredzēta, lai segtu visas ar darbinieku uzturēšanos ārvalstīs saistītās izmaksas. Ņemot vērā to, ka organizācija darbiniekiem maksā dienas naudu par ēdināšanu 44 euro apmērā, Komisija uzskata, ka atlikusī maksājuma daļa 46–100 euro apmērā ir samērīga attiecībā pret visām pārējām sedzamajām izmaksām, piemēram, izmitināšanas un vietējā transporta izmaksām. |
| --- | --- |

1. piemērs.

Tomēr minētajā gadījumā organizācijai izmaksātā summa 90–144 euro apmērā ir paredzēta, lai segtu visas ar darbinieku uzturēšanos ārvalstīs saistītās izmaksas. Ņemot vērā to, ka organizācija darbiniekiem maksā dienas naudu par ēdināšanu 44 euro apmērā, Komisija uzskata, ka atlikusī maksājuma daļa 46–100 euro apmērā ir samērīga attiecībā pret visām pārējām sedzamajām izmaksām, piemēram, izmitināšanas un vietējā transporta izmaksām.

| 2. piemērs. | Programmas
  Erasmus+
   vadlīnijās valstu aģentūrām (VA) ir noteikts, ka visām VA ir jābūt ieviestai “datorizētai grāmatvedības sistēmai un pienācīgām procedūrām un kontroles pasākumiem, lai nodrošinātu, ka grāmatvedības dati.. tiek sniegti laikus, ir precīzi un pilnīgi, kā noteikts deleģēšanas nolīgumā un tā pielikumos”.
  Minētajā gadījumā Komisija pārliecinās par darījumu likumību un pareizību, bet nevar pieprasīt VA vai programmā iesaistītajām valstīm piemērot konkrētu finanšu aprites struktūru.
  Tāpēc Komisija uzskata, ka ar minēto konstatējumu saistītajiem finanšu riskiem ir maznozīmīga ietekme un tie jau ir pietiekami mazināti, piemērojot pārvaldības un kontroles sistēmu. |
| --- | --- |

2. piemērs.

Minētajā gadījumā Komisija pārliecinās par darījumu likumību un pareizību, bet nevar pieprasīt VA vai programmā iesaistītajām valstīm piemērot konkrētu finanšu aprites struktūru.

Tāpēc Komisija uzskata, ka ar minēto konstatējumu saistītajiem finanšu riskiem ir maznozīmīga ietekme un tie jau ir pietiekami mazināti, piemērojot pārvaldības un kontroles sistēmu.

| 5.29. | Īstenošanas līmeņa kritumu galvenokārt izraisīja vairākas jaunas svarīgas lietas, kuru izskatīšana tika sākta 2018. gada beigās un kuras līdz gada beigām vēl nebija iespējams atrisināt. Darbs turpinās, un vairākas lietas tika atrisinātas 2019. gada pirmajā pusgadā. Tomēr Komisija atzīst, ka Septītās pētniecības pamatprogrammas revīzijas konstatējumu ekstrapolāciju joprojām ir sarežģīti īstenot, jo tai nav skaidra juridiskā pamata. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” revīzijas konstatējumu paplašināšana saņēmējam ir obligāta un līdzekļu atgūšanas procedūra ir integrēta IT darbplūsmās. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Visu revīzijas konstatējumu īstenošana tiek rūpīgi uzraudzīta. Revīzijas konstatējumu īstenošanu bieži kavē nepieciešamā IT pilnveide, tiesību aktos noteiktie termiņi vai jaunas prioritātes.
  Komisija piekrīt, ka projektu rezultātu efektīva izplatīšana un izmantošana būtiski veicina pētniecības un inovāciju jomas finansējuma efektivitāti. Komisija īsteno IRD ieteikumu atbilstīgi rīcības plānam. |
| --- | --- |

5.30.

Komisija piekrīt, ka projektu rezultātu efektīva izplatīšana un izmantošana būtiski veicina pētniecības un inovāciju jomas finansējuma efektivitāti. Komisija īsteno IRD ieteikumu atbilstīgi rīcības plānam.

| 5.33. | Komisija analizē Revīzijas palātas apsvērumus attiecībā uz
  ex post revīzijas darbu un šajā jomā turpinās ciešu sadarbību ar Revīzijas palātu. Tomēr Komisija atzīst, ka vairākumā Revīzijas palātas konstatēto gadījumu finansiālā ietekme bija nebūtiska. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Komisijas veikto ex post kontroles pasākumu galvenais mērķis ir aizsargāt ES finanšu intereses, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas. Lai to izdarītu, Komisija pārbauda saņēmēju iekšējās kontroles sistēmu un, konstatējot nepilnības, ierosina ieteikumus, lai nodrošinātu kļūdu novēršanu un konstatēšanu saņēmēju līmenī. Turklāt Komisija, veicot ex post revīzijas, palielina revīzijas izlasi un sistēmisku kļūdu gadījumā attiecina rezultātus uz katru konkrēto revīziju un visu programmu. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.36. | Komisija norāda, ka Revīzijas palātas aprēķinātais kļūdu īpatsvars (t. i., 1,6 %) nepārsniedz aplēsto kļūdu līmeni. Komisija veiks rūpīgas uzraudzības pasākumus saistībā ar 5.34. punktā izklāstīto Revīzijas palātas apsvērumu. |
| --- | --- |

5.36.

Secinājums un ieteikumi

| 5.37. | Revīzijas palātas aplēstais kļūdu līmenis, ko aprēķina reizi gadā, ir viens no ES izdevumu izpildes efektivitātes rādītājiem.
  Tomēr Komisija ir izstrādājusi pētniecības izdevumu daudzgadu kontroles stratēģiju. Izmantojot šo stratēģiju, Komisija aprēķina atlikušo kļūdu īpatsvaru, ņemot vērā atgūtās summas, korekcijas un visu veikto kontroles pasākumu un revīziju ietekmi visā programmas īstenošanas laikposmā. |
| --- | --- |

5.37.

Tomēr Komisija ir izstrādājusi pētniecības izdevumu daudzgadu kontroles stratēģiju. Izmantojot šo stratēģiju, Komisija aprēķina atlikušo kļūdu īpatsvaru, ņemot vērā atgūtās summas, korekcijas un visu veikto kontroles pasākumu un revīziju ietekmi visā programmas īstenošanas laikposmā.

| 5.38. | Komisija ņem vērā Revīzijas palātas apsvērumu, ka Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā norādītās riskam pakļautās summas nepārsniedz Revīzijas palātas aplēsto kļūdu līmeni. Komisija veiks rūpīgas uzraudzības pasākumus saistībā ar 5.34. punktā izklāstīto Revīzijas palātas apsvērumu. |
| --- | --- |

5.38.

5.1. ieteikums (MVU un jaunie dalībnieki)

Komisija pieņem 5.1. ieteikumu.

Komisija, ņemot vērā Revīzijas palātas ieteikumu, turpinās informācijas kampaņu par finansējuma noteikumiem, tostarp attiecībā uz MVU un jaunajiem dalībniekiem.

Komisijas pašreizējie ex ante kontroles pasākumi jau ir veltīti riskantiem darījumiem. Komisija izvērtēs, kā, ņemot vērā Revīzijas palātas un Komisijas revidentu apsvērumus, arī turpmāk pievērst īpašu uzmanību MVU un jauno dalībnieku izmaksu deklarācijām. Tomēr, apsverot šo īpašo pasākumu apmēru, būs jāņem vērā tas, ka 2018. gada beigās pamatprogrammā bija iesaistījušies jau 23 458 MVU un 15 876 jauni dalībnieki. Tāpēc būs rūpīgi jāizvērtē papildu kontroles pasākumu izmaksu lietderība.

5.2. ieteikums (Nākamā pētniecības pamatprogramma)

Komisija pieņem 5.2. ieteikumu.

Komisijas priekšlikumā pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” nav iekļauts plašai pētniecības infrastruktūrai paredzēts mehānisms. Tomēr likumdevējas iestādes patlaban diskutē par šo priekšlikumu.

5.3. ieteikums (“Apvārsnis 2020”)

Komisija pieņem 5.3. ieteikumu.

Komisija uzsver, ka, ņemot vērā revīzijas cikla ilgumu, ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai faktiski īstenotu jebkurus revīzijas procesa uzlabojumus, kas ieviesti atbilstīgi Revīzijas palātas ieteikumiem.

5.4. ieteikums (Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta konstatējumi)

Komisija pieņem 5.4. ieteikumu.

2. daļa. Ar darbības rezultātiem saistīti jautājumi pētniecības un inovācijas jomā

| 5.43. | Lielākajā daļā pētniecības un inovācijas projektu ir sasniegti gaidītie tiešie rezultāti un koprezultāts. Tomēr faktiski tie ir riskanti un nepārliecinoši.
  Ir izstrādāts projektu uzraudzības process, ko piemēro, lai novērtētu projektu īstenošanas virzību un vajadzības gadījumā veiktu attiecīgus pasākumus. Tomēr ne vienmēr iepriekš ir iespējams garantēt, ka zinātnes un tehnoloģiju jomā izvirzītie mērķi tiks sasniegti. |
| --- | --- |

5.43.

Ir izstrādāts projektu uzraudzības process, ko piemēro, lai novērtētu projektu īstenošanas virzību un vajadzības gadījumā veiktu attiecīgus pasākumus. Tomēr ne vienmēr iepriekš ir iespējams garantēt, ka zinātnes un tehnoloģiju jomā izvirzītie mērķi tiks sasniegti.

5.2. pielikums – Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude apakškategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”

1. ieteikums (2015. gads – jāizmanto visa pieejamā attiecīgā informācija)

Komisija turpināja izvērtēt savus ex ante kontroles pasākumus, ņemot vērā Revīzijas palātas un sava Iekšējās revīzijas dienesta konstatējumus. Konstatējamu kļūdu līmenis 2018. gadā ir daudz zemāks.

4. ieteikums (2015. gads – jāīsteno ekstrapolētās korekcijas)

Komisija turpināja īstenot tās revidentu konstatēto sistēmisko kļūdu ekstrapolāciju.

1. ieteikums (2017. gads – “Apvārsnis 2020”)

Komisija attiecīgos gadījumos turpināja sniegt papildu paskaidrojumus, atjauninot Dotācijas nolīgumu ar norādēm. Komisija ir arī ieviesusi IT sistēmu (Personāla izmaksu vednis), lai saņēmējiem palīdzētu pareizi aprēķināt attiecināmās personāla izmaksas. Uz dažām valstīm attiecināmo jautājumu saraksts 2017. gadā tika atjaunināts divreiz, savukārt 2018. gadā – vienreiz.

2. ieteikums (2017. gads – Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments)

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnīgi izpildīts, jo norādītos jautājumus tā jau ir izskaidrojusi, izdodot norādījumus, kas 2019. gada janvārī tika publicēti INEA tīmekļa vietnē.

6. nodaļa – Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

Ievads

Kategorijas “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija” īss apraksts

6.4. trešais ievilkums. Pareizības revīzijas ir Komisijas veiktā novērtējuma daļa, kas ietver visos apstiprinājumu kopumos ietverto dokumentu rūpīgu un pilnīgu pārbaudi. Šīs pareizības revīzijas var ietvert atlikušo kļūdu īpatsvaru atkārtotu novērtēšanu un vajadzības gadījumā var izraisīt papildu finanšu korekcijas, kuras var veikt arī vēlāk – pēc tā gada, kad ir saņemti apstiprinājumu kopumi. Pēc šā novērtējuma Komisija katru gadu veic riska novērtējumu, lai noteiktu, kurās revīzijas iestādēs un programmās tiks veiktas revīzijas uz vietas. Šo revīziju galvenais mērķis ir gūt pamatotu pārliecību par to, ka vairs nav tādu nopietnu sistēmas trūkumu, kurus nebūtu atklājušas vai par kuriem nebūtu paziņojušas dalībvalstis, un ka paziņotie revīzijas atzinumi un atlikušo kļūdu īpatsvari ir ticami.

| 6.6. | 2014.–2020. gada kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēmas mērķis ir nodrošināt, ka no ES budžeta atlīdzinātajos izdevumos atlikušo kļūdu īpatsvars katrā darbības programmā ir zem būtiskuma sliekšņa (2 %), pamatojoties uz revīzijas iestāžu nosūtīto apstiprinājumu kopumu (arī revīzijas atzinumu un kļūdu īpatsvaru) rūpīgu pārbaudi. Vajadzības gadījumā, ja pastāv nopietni atlikušie trūkumi, Komisija piemēro papildu finanšu korekcijas, tostarp neto finanšu korekcijas (sk. arī Komisijas atbildes par Revīzijas palātas 2017. gada pārskatā izklāstīto, 6.5.–6.15. punktu). |
| --- | --- |

6.6.

1. daļa. Darījumu pareizība

Darījumu pārbaudes un revīzijas darba atkārtošanas rezultāti

6.14. un 6.15. Komisija uzsver to, cik svarīgs ir revīzijas iestāžu veiktais darbs, atklājot kļūdas, kura rezultātā tika veiktas būtiskas finanšu korekcijas un tika atcelti maksājumi, pirms 2016. un 2017. gada pārskati tika iesniegti Komisijai. Pateicoties revīzijas iestāžu rūpīgajam revīzijas darbam slēgšanas brīdī un līdz tam, arī tika veiktas būtiskas finanšu korekcijas attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu.

Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas novērtējumam par trim būtiskām kļūdām attiecībā uz 2014.–2020. gadu un divām kļūdām attiecībā uz 2007.–2013. gadu (sk. arī Komisijas atbildi par 6.71. punktu). Tā iemesls ir atšķirīga piemērojamo valsts vai ES noteikumu interpretācija, kas ietekmē aprēķināto kļūdu īpatsvaru.

Komisija atsaucas uz sliktākā gadījuma scenārijiem, kas izklāstīti 2018. gada darbības pārskatos, un uzskata, ka tie atspoguļo pamatotu kļūdu īpatsvara aplēsi, ņemot vērā apstiprinātās kļūdas.

Palielinātās apstiprināto izdevumu summas dalībvalstīs un uz risku balstītā pieeja, kuru Komisija piemēroja savās atbilstības revīzijās, izskaidro to kopējo atlikušo kļūdu vidējo īpatsvaru palielināšanos, par kuriem tika paziņots attiecīgajos gada darbības pārskatos. Komisija 2018. gada darbības pārskatos atklāja vajadzīgās papildu finanšu korekcijas, kuras ir jāpiemēro katrai no attiecīgajām programmām.

Komisija turpinās cieši sadarboties ar attiecīgo programmu vadošajām un revīzijas iestādēm, lai pārraudzītu apstiprinātos secinājumus un arī nodrošinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru zem 2 % visās programmās.

| 6.17. | Revīzijas iestādes 2018. gadā pirmo reizi ziņoja par pārkāpumiem, kurus tās konstatēja savā pārvaldības revīzijā, izmantojot kopīgo tipoloģiju, kuru Komisija bija apstiprinājusi un par kuru tā bija vienojusies ar dalībvalstīm.
  Vairums pārkāpumu, par kuriem tika paziņots, bija saistīti ar neattiecināmiem izdevumiem, kā arī publisko iepirkumu un finanšu instrumentiem. Tie atbilst arī izplatītākajiem to pārkāpumu veidiem, kurus konstatēja Komisija savās revīzijās un Revīzijas palāta savos papildu konstatējumos, kā parādīts 6.2. izcēlumā. |
| --- | --- |

6.17.

Vairums pārkāpumu, par kuriem tika paziņots, bija saistīti ar neattiecināmiem izdevumiem, kā arī publisko iepirkumu un finanšu instrumentiem. Tie atbilst arī izplatītākajiem to pārkāpumu veidiem, kurus konstatēja Komisija savās revīzijās un Revīzijas palāta savos papildu konstatējumos, kā parādīts 6.2. izcēlumā.

| 6.18. | Komisijas revīziju rezultāti, lai gan attiecībā uz dažiem no tiem joprojām tiek īstenota pretrunu procedūra, apliecina veiktā riska novērtējuma piemērotību.
  Kā minēts Komisijas atbildē par 2016. gada pārskata 6.20. punktu un 2017. gada pārskata 6.28. punktu, Komisija attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu sagatavoja dalībvalstīm atjauninātus norādījumus, kuru piemērošanai apvienojumā ar prasību izmantot vienkāršoto izmaksu iespējas, vajadzētu veicināt to, lai pārvaldības pārbaužu kvalitāte kļūtu vēl labāka. Taču tas ir atkarīgs no tā, vai ir pieejams personāls, kas varētu apstrādāt arvien lielākos deklarēto izdevumu apjomus, un vai attiecīgajās pārvaldēs ir nodrošināta vajadzīgā pieredzējušu darbinieku stabilitāte.
  Turklāt to revīzijas konstatējumu tipoloģija, par kuriem revīzijas iestādes paziņoja vadošajām iestādēm, ļauj tām iekļaut savos riska novērtējumos biežāk sastopamos kļūdu avotus un attiecīgi pielāgot savas pārvaldības pārbaužu pieejas un rīkus. |
| --- | --- |

6.18.

Kā minēts Komisijas atbildē par 2016. gada pārskata 6.20. punktu un 2017. gada pārskata 6.28. punktu, Komisija attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu sagatavoja dalībvalstīm atjauninātus norādījumus, kuru piemērošanai apvienojumā ar prasību izmantot vienkāršoto izmaksu iespējas, vajadzētu veicināt to, lai pārvaldības pārbaužu kvalitāte kļūtu vēl labāka. Taču tas ir atkarīgs no tā, vai ir pieejams personāls, kas varētu apstrādāt arvien lielākos deklarēto izdevumu apjomus, un vai attiecīgajās pārvaldēs ir nodrošināta vajadzīgā pieredzējušu darbinieku stabilitāte.

Turklāt to revīzijas konstatējumu tipoloģija, par kuriem revīzijas iestādes paziņoja vadošajām iestādēm, ļauj tām iekļaut savos riska novērtējumos biežāk sastopamos kļūdu avotus un attiecīgi pielāgot savas pārvaldības pārbaužu pieejas un rīkus.

6.20. un 6.21. Attiecībā uz divām kļūdām ar būtisku ietekmi (sk. Komisijas atbildi par 6.14. punktu) Komisija uzskata, ka pārkāpuma nebija un tāpēc bija nodrošināta atbilstība piemērojamajiem valsts vai ES noteikumiem. Tāpēc Komisija uzskata, ka gan attiecīgais projekts, gan saņēmējs un izdevumi bija attiecināmi.

Komisija arī uzsver, ka attiecībā uz apstiprinātajiem gadījumiem tā veiks nepieciešamo pārraudzību un visas darbības, kuras tā uzskatīs par vajadzīgām.

| 6.22. | Kopš pagājušā gada Komisija ir pieņēmusi pamatnostādnes un sniegusi precizējumus dalībvalstīm par PVN attiecināmību.
  Savā priekšlikumā par tiesisko regulējumu 2021.–2027. gadam Komisija ierosināja ieviest vienkāršāku PVN attiecināmības noteikumu, pamatojoties uz projektu kopējo izmaksu slieksni un neatkarīgi no saņēmēja privātā vai publiskā statusa. Komisija uzskata, ka šāds noteikums būtiski samazinās attiecināmības noteikumu neatbilstīgas vai nepareizas interpretācijas risku. |
| --- | --- |

6.22.

Savā priekšlikumā par tiesisko regulējumu 2021.–2027. gadam Komisija ierosināja ieviest vienkāršāku PVN attiecināmības noteikumu, pamatojoties uz projektu kopējo izmaksu slieksni un neatkarīgi no saņēmēja privātā vai publiskā statusa. Komisija uzskata, ka šāds noteikums būtiski samazinās attiecināmības noteikumu neatbilstīgas vai nepareizas interpretācijas risku.

| 6.23. | Komisija piekrīt, ka principā pārmērīga reglamentēšana rada papildu nevajadzīgu sarežģītību un ir kļūdu avots. Komisija joprojām iesaka programmas iestādēm veikt vienkāršošanu valsts līmenī katru reizi, kad tiek identificēti šādi sarežģīti noteikumi. Skatīt arī Komisijas atbildi par 6.14. punktu. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | Komisija piekrīt, ka gadījumā, ja tiek piemērotas vienkāršotu izmaksu iespējas, ir mazāka kļūdu iespējamība, kā liecina pieredze.
  Nesen pieņemtā Omnibus regula sniedz vairāk iespēju izmantot vienkāršotu izmaksu iespējas. Turklāt savā priekšlikumā 2021.–2027. gada plānošanas periodam Komisija paplašināja vienkāršotu izmaksu iespēju obligātās un brīvprātīgās izmantošanas jomu, lai samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem, veltītu lielāku uzmanību rezultātiem un papildus mazinātu kļūdas risku. |
| --- | --- |

6.24.

Nesen pieņemtā Omnibus regula sniedz vairāk iespēju izmantot vienkāršotu izmaksu iespējas. Turklāt savā priekšlikumā 2021.–2027. gada plānošanas periodam Komisija paplašināja vienkāršotu izmaksu iespēju obligātās un brīvprātīgās izmantošanas jomu, lai samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem, veltītu lielāku uzmanību rezultātiem un papildus mazinātu kļūdas risku.

| 6.26. | Komisija turpina īstenot savu atjaunināto publiskā iepirkuma rīcības plānu, kura mērķis ir uzlabot publiskā iepirkuma procedūru atbilstību kohēzijas politikas jomā. 2018. gadā īpaša uzmanība tika veltīta iepirkuma veicēju profesionalitātes paaugstināšanai atbilstīgi Komisijas 2017. gada oktobrī pieņemtajam tiesību aktu kopumam publiskā iepirkuma jomā.
  Komisija uzsver to, ka nesen tika atjaunināti norādījumi par standartizētu finanšu korekciju publiskā iepirkuma kļūdu gadījumā. Šo pamatnostādņu mērķis ir sasniegt viendabīgu īstenošanu dalībvalstīs atbilstīgi vienlīdzīgas attieksmes principam. |
| --- | --- |

6.26.

Komisija uzsver to, ka nesen tika atjaunināti norādījumi par standartizētu finanšu korekciju publiskā iepirkuma kļūdu gadījumā. Šo pamatnostādņu mērķis ir sasniegt viendabīgu īstenošanu dalībvalstīs atbilstīgi vienlīdzīgas attieksmes principam.

6.27. un 6.28. Komisija norāda, ka revīzijas iestādes konstatēja būtiskus publiskā iepirkuma pārkāpumus darījumos, kurus pārbaudīja Revīzijas palāta. Tas liecina par uzlabotu revīzijas iestāžu spēju atklāt šāda veida kļūdas. Tomēr lielais to publiskā iepirkuma kļūdu skaits, kas netika atklātas vadošo iestāžu un starpniekiestāžu līmenī, liecina, ka ir nepieciešama nepārtraukta rīcība, lai nodrošinātu labāku šādu problēmu atklāšanu jau pirmā līmeņa pārvaldības pārbaudēs. Komisija pārraudzīs šos gadījumus un piemēros vajadzīgās papildu finanšu korekcijas, tostarp neto korekcijas, ja tas būs paredzēts regulatīvajos nosacījumos.

6.30., 6.31. un 6.32. Trīs no skaitļos izteiktajām kļūdām, kuras Revīzijas palāta atklāja savā izlasē, attiecas uz jautājumu par valsts atbalsta shēmu, kurā bija ietverti noteikumi, kas nav saderīgi ar ES valsts atbalsta noteikumiem. Komisija jau iepriekš bija identificējusi šo neatbilstību un jau bija pieprasījusi attiecīgajai dalībvalstij nekavējoties veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus un mainīt savu praksi. Minētā dalībvalsts attiecīgi veica izmaiņas savos tiesību aktos, kas stājās spēkā nekavējoties attiecībā uz turpmākajiem gadījumiem, tādējādi izbeidzot šo konkrēto sistēmisko nepilnību.

Komisija nav informēta par līdzīgiem pārkāpumiem citās dalībvalstīs 2016. un 2017. gada pārskatu kontekstā.

Vienu no pārējiem septiņiem Revīzijas palātas konstatētajiem gadījumiem Komisija piemin savā atbildē par 6.14. punktu.

6.36., 6.37. un 6.38. Attiecībā uz Eiropas Investīciju bankas grupas (EIB grupas) pārvaldītajiem finanšu instrumentiem Kopīgo noteikumu regulas (KNR) pārskatītajā 40. pantā ir izklāstīts jauns pārliecības iegūšanas modelis, kas jo īpaši ietver Eiropas Investīciju bankas/Eiropas Investīciju fonda (EIB/EIF) ārējo revidentu kontroles ziņojumus un revīzijas ziņojumus, kuru modeļi ir apstiprināti ar īstenošanas aktu. Ar to tiek izpildīts Revīzijas palātas 2017. gada pārskatā minētais 1. ieteikums, sniedzot nepieciešamo pārliecību.

EIF ir apstiprinājis savu gatavību brīvprātīgi izvērst jauno revīzijas ziņojumu veidu izmantošanu visās MVU iniciatīvas programmās.

| 6.39. | Komisija uzsver to, ka minētais dalībvalstu iestāžu pienākums samaksāt publisko iemaksu pilnu maksājamo summu 90 dienās ir pilnībā izpildīts vairāk nekā 97 % pārbaudīto darījumu.
  Tomēr vienā dalībvalstī (Francijā) iestādes pirms maksājuma pēdējās daļas (10 %) izmaksas sagaida, kamēr saņēmējs (apmācības nodrošinātājs) iesniedz savu galīgo īstenošanas ziņojumu. |
| --- | --- |

6.39.

Tomēr vienā dalībvalstī (Francijā) iestādes pirms maksājuma pēdējās daļas (10 %) izmaksas sagaida, kamēr saņēmējs (apmācības nodrošinātājs) iesniedz savu galīgo īstenošanas ziņojumu.

Mūsu novērtējums par revīzijas iestāžu darbu

| 6.40. | Komisija uzskata, ka prakse, kas konstatēta divās attiecīgajās programmās, kad saņēmējam netiek samaksāta pilna publiskā iemaksa 90 dienās, var būt pamatota ar nepieciešamību pirms ES galīgās summas aprēķināšanas un izmaksāšanas izanalizēt to, vai saņēmējam faktiski pienākas visa summa.
  Konkrētajā Vācijas gadījumā vadošās iestādes veikta ESF komponentes pārskaitīšana galīgajam saņēmējam (“Bundesagentur für Arbeit”) – pēc tam, kad to ir izmaksājusi Komisija, – ir administratīvs iekšējais pasākums, kas notiek starp Darba un sociālo lietu federālo ministriju un saņēmēju. Šī pārskaitīšana attiecas tikai uz vienu attiecīgās darbības programmas (DP) pasākumu. |
| --- | --- |

6.40.

Konkrētajā Vācijas gadījumā vadošās iestādes veikta ESF komponentes pārskaitīšana galīgajam saņēmējam (“Bundesagentur für Arbeit”) – pēc tam, kad to ir izmaksājusi Komisija, – ir administratīvs iekšējais pasākums, kas notiek starp Darba un sociālo lietu federālo ministriju un saņēmēju. Šī pārskaitīšana attiecas tikai uz vienu attiecīgās darbības programmas (DP) pasākumu.

| 6.42. | Revīzijas iestādes nodrošina savu izlašu reprezentativitāti katras DP vai DP grupas līmenī. Šāda pieeja ļauj Komisijai gada darbības pārskatos sīki izklāstīt informāciju DP līmenī un gūt pārliecību arī par katru DP.
  Komisija turpina intensīvi sadarboties ar visām revīzijas iestādēm, lai nodrošinātu, ka to darbs atbilst plānotajiem standartiem. Šāda sadarbība ietver dažādu norādījumu dokumentu izstrādi par apstiprinājumu kopumiem, finanšu instrumentu revīzijas metodikas izstrādi, tehniskas tikšanās, lai apspriestu metodikas jautājumus, kopīgu un apstiprinātu atlases paņēmienu izstrādi, lai nodrošinātu reprezentatīvus un ticamus datus par kļūdu īpatsvariem (visaptveroši norādījumi), un kopīgu revīzijas rīku un kontrolsarakstu pieņemšanu.
  Komisija, pamatojoties uz savām veiktajām rūpīgajām dokumentu pārbaudēm un revīzijām uz vietas, kurās tika izmantota uz risku balstīta pieeja, varēja ziņot attiecīgajos REGIO ĢD un EMPL ĢD gada darbības pārskatos par 40 ERAF/KF un 47 ESF/Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas programmām, attiecībā uz kurām tā uzskatīja, ka atlikušo kļūdu īpatsvars bija virs 2 %. Kļūdu iemesls bija pārrakstīšanās, tādu problēmu neatklāšana, kuras Komisija pieminēja ikgadējo kontroles ziņojumu vai revīzijas iestāžu darba dokumentu analīzē, vai nepietiekamas korekcijas dalībvalsts līmenī.
  Komisija sadarbojas ar attiecīgajām revīzijas iestādēm, lai uzlabotu to darbu nākotnē. |
| --- | --- |

6.42.

Komisija turpina intensīvi sadarboties ar visām revīzijas iestādēm, lai nodrošinātu, ka to darbs atbilst plānotajiem standartiem. Šāda sadarbība ietver dažādu norādījumu dokumentu izstrādi par apstiprinājumu kopumiem, finanšu instrumentu revīzijas metodikas izstrādi, tehniskas tikšanās, lai apspriestu metodikas jautājumus, kopīgu un apstiprinātu atlases paņēmienu izstrādi, lai nodrošinātu reprezentatīvus un ticamus datus par kļūdu īpatsvariem (visaptveroši norādījumi), un kopīgu revīzijas rīku un kontrolsarakstu pieņemšanu.

Komisija, pamatojoties uz savām veiktajām rūpīgajām dokumentu pārbaudēm un revīzijām uz vietas, kurās tika izmantota uz risku balstīta pieeja, varēja ziņot attiecīgajos REGIO ĢD un EMPL ĢD gada darbības pārskatos par 40 ERAF/KF un 47 ESF/Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas programmām, attiecībā uz kurām tā uzskatīja, ka atlikušo kļūdu īpatsvars bija virs 2 %. Kļūdu iemesls bija pārrakstīšanās, tādu problēmu neatklāšana, kuras Komisija pieminēja ikgadējo kontroles ziņojumu vai revīzijas iestāžu darba dokumentu analīzē, vai nepietiekamas korekcijas dalībvalsts līmenī.

Komisija sadarbojas ar attiecīgajām revīzijas iestādēm, lai uzlabotu to darbu nākotnē.

| 6.43. | Attiecībā uz dalībvalstu un ES revidentu konstatēto kļūdu tipoloģiju – Komisija to piemin savā atbildē par 6.17. un 6.18. punktu.
  Komisija piekrīt, ka ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi dažās pārvaldības un kontroles sistēmās, lai nodrošinātu visu kļūdu savlaicīgu atklāšanu un korekciju veikšanu, kā ziņots 2018. gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

6.43.

Komisija piekrīt, ka ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi dažās pārvaldības un kontroles sistēmās, lai nodrošinātu visu kļūdu savlaicīgu atklāšanu un korekciju veikšanu, kā ziņots 2018. gada darbības pārskatos.

6.44. un 6.45. Komisija ir izstrādājusi visaptverošus un detalizētus norādījumus par atlasi, lai sīkāk precizētu KNR 127. pantā un Regulā (ES) Nr. 480/2014 izklāstītos noteikumus un nodrošinātu revīzijas iestādēm saskaņotu, apstiprinātu un koordinētu īstenošanas regulējumu. Komisija uzsver, ka atlases metodes paredz profesionāla vērtējuma izmantošanu dažādos procesa posmos, un tāpēc var rasties situācija, ka no dažādām iesaistītajām personām tiek saņemti dažādi novērtējumi.

Komisija turpinās tehnisku dialogu ar Revīzijas palātu, lai nodrošinātu kopīgu izpratni un sniegtu nepieciešamo noteiktību revīzijas iestādēm.

6.6. izcēlums

Attiecībā uz nepilnībām, kas tika konstatētas atlases metodē, kura tika izmantota vienā no Vācijas DP, Komisija secināja, ka kļūdu īpatsvars, ko ieguva, piemērojot konkrēto atlases pieeju, bija pieņemams, ņemot vērā norādījumus par atlasi. Tomēr Komisija mudināja revīzijas iestādi turpmākajos gados savas atlases metodes vietā izmantot naudas vienības atlases metodi. Šis ieteikums tika pieņemts un īstenots.

6.46. un 6.47. Komisija atzinīgi vērtē uzlabojumus, kurus Revīzijas palāta minēja 6.47. punktā saistībā ar revīzijas iestāžu dokumentāciju. Saskaņā ar Revīzijas palātas 2017. gada ieteikumu Komisija ir izveidojusi darba grupu, kurā piedalās vairākas revīzijas iestādes un Revīzijas palāta kā novērotājs. Mērķis ir izveidot vienotu izpratni un praksi šajā jomā, pienācīgi ņemot vērā vajadzību uzturēt atbilstošu līdzsvaru, lai nodrošinātu pareizas un efektīvas administratīvās procedūras.

Komisija turpinās cieši sadarboties ar revīzijas iestādēm, lai risinātu Revīzijas palātas ierosinātos jautājumus, daloties paraugpraksē un apmainoties ar revīzijas rīkiem un metodikām, tostarp Komisijas izstrādātajiem kontrolsarakstiem.

| 6.48. | Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas minēto uzlabojumu. Komisija apstiprina, ka pastāvīgi sadarbojas ar programmas iestādēm un jo īpaši revīzijas iestādēm, lai stiprinātu to spēju novērst un labot kļūdas un tādējādi uzlabot pārliecības iegūšanas procesu. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.50. | Komisija norāda, ka septiņām kļūdām, kuras Revīzijas palāta minēja šajā punktā, bija ierobežota ietekme uz kļūdu īpatsvariem, kurus attiecīgās revīzijas iestādes paziņoja šo programmu kontekstā. Tomēr Komisija turpinās sadarboties ar revīzijas iestādēm, lai kļūdas tiktu pareizi izskatītas un izteiktas skaitļos. |
| --- | --- |

6.50.

Komisijas darbs pārliecības gūšanai un atlikušo kļūdu īpatsvara paziņošana gada darbības pārskatos

| 6.51. | Dalībvalstu kontroles procedūras ietver trīs programmas iestādes – vadošās, sertifikācijas un revīzijas iestādes, kas atbild attiecīgi par pārvaldības pārbaudēm (pirmās līnijas aizsardzība pret kļūdām), izdevumu likumības un pareizības apstiprināšanu, ņemot vērā visus pieejamos kontroles rezultātus, un revīzijām, lai sniegtu revīzijas atzinumus. Pēc tam, kad ģenerāldirektorāti (ĢD) ir izanalizējuši iesniegtos apstiprinājumu kopumus, tie savos gada darbības pārskatos izdara secinājumus par trim aspektiem, kas saistīti ar šiem kontroles pasākumiem: pārvaldības un kontroles sistēmu efektivitāti, pārskatu pieņemamību un pamatā esošo izdevumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.53. | Abi ĢD paziņoja par galveno darbības rādītāju (GDR), kas attiecas uz pareizību, pamatojoties uz veikto revīzijas darbu un revīzijas pierādījumiem, kas bija pieejami to attiecīgo gada darbības pārskatu pieņemšanas dienā. Sliktākā gadījuma scenārijs tika aplēsts, izmantojot piesardzīgas fiksētas likmes programmām, kurās kļūdu īpatsvariem joprojām tika piemērota pretrunu procedūra un tāpēc tie vēl nebija apstiprināti. Sliktākā gadījuma scenārijs atspoguļo arī neatklāto kļūdu riskus, kas joprojām paliek tajā gada darbību izlases daļā, kuru Komisija nav pārbaudījusi. Abi ģenerāldirektorāti cenšas nodrošināt pārredzamību, publicējot visu atbilstošo informāciju par katru DP to attiecīgajos gada darbības pārskatos (10.B pielikums).
  Kad vien iespējams, Komisija ņēma vērā arī Revīzijas palātas darba rezultātus. Komisija piemēroja piesardzīgu pieeju un izmantoja sliktākā gadījuma scenāriju attiecībā uz attiecīgajām DP, kad turpinājās Revīzijas palātas revīzija un provizoriskie rezultāti vēl nebija zināmi, jo nebija pabeigta tīrvērtes procedūra. |
| --- | --- |

6.53.

Kad vien iespējams, Komisija ņēma vērā arī Revīzijas palātas darba rezultātus. Komisija piemēroja piesardzīgu pieeju un izmantoja sliktākā gadījuma scenāriju attiecībā uz attiecīgajām DP, kad turpinājās Revīzijas palātas revīzija un provizoriskie rezultāti vēl nebija zināmi, jo nebija pabeigta tīrvērtes procedūra.

6.54. un 6.55. Lai uzlabotu uzņēmumu ziņojumus par izdevumiem 2018. gadā, abi ĢD aplēsa risku izmaksas un slēgšanas brīdī, izmantojot piesardzīgāko pieeju, pamatojoties uz apstiprinātajiem 2016. un 2017. gada atlikušo kļūdu īpatsvariem. Neapstiprinātie 2017. un 2018. gada atlikušo kļūdu īpatsvari tiek izmantoti vienīgi tad, ja tie ir augstāki par apstiprinātajiem 2016. un 2017. gada īpatsvariem. Komisija uzsver, ka laikā, kad tiek parakstīti gada darbības pārskati, pārskata kalendārajā gadā deklarētie izdevumi ir segti no ieturējuma no starpposma maksājumiem 10 % apmērā.

| 6.56. | Komisija atsaucas uz savu atbildi par 6.14. punktu. Komisija uzskata, ka budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR
  ) norādītais aplēstais risks izmaksas brīdī sniedz patiesu priekšstatu par to attiecīgo 2018. gada Kohēzijas fonda izdevumu likumību un pareizību, kas attiecināmi uz citu – nevis Revīzijas palātas pārbaudīto – laikposmu. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.60. | 2018. gadā papildus atbilstības revīzijām Komisija veica arī 27 agrīnas preventīvas sistēmas revīzijas par pārvaldības kontroles sistēmu efektīvu darbību un 14 faktu vākšanas misijas revīzijas iestādēs, lai pārbaudītu gada kontroles ziņojumu saturu un noskaidrotu jautājumus, ņemot vērā dokumentu pārbaudi. Tas uzlabo pārliecības iegūšanas procesu. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.62. | Komisija ir izstrādājusi savu pārliecības iegūšanas sistēmu tā, lai ģenerāldirektori varētu gūt pārliecību par katru no 419 individuālajām DP, pildot savu pienākumu kā atbildīgie kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Šā pārliecības iegūšanas modeļa pamatā ir izmaksu ziņā efektīva divu posmu revīzijas pieeja: sistemātiska dokumentu pārbaude visās DP un uz risku balstītas papildu atbilstības revīzijas uz vietas atlasītās DP. Komisija uzskata, ka ir guvusi pamatotu pārliecību par pamatā esošo izdevumu likumību un pareizību, izņemot attiecībā uz programmām, kuru gadījumā Komisija paziņoja par iespējamām papildu finanšu korekcijām (sk. Komisijas atbildi par 6.42. punktu).
  Turklāt apkopotie GDR ir paziņoti gada darbības pārskatos kā visu apstiprināto kļūdu īpatsvaru svērtais vidējais rādītājs. Komisija arī paziņoja sliktākā gadījuma scenāriju, ņemot vērā to, ka visa informācija vēl nav saņemta, jo vēl aizvien tiek pārbaudīta (sk. Komisijas atbildi par 6.53. punktu). |
| --- | --- |

6.62.

Turklāt apkopotie GDR ir paziņoti gada darbības pārskatos kā visu apstiprināto kļūdu īpatsvaru svērtais vidējais rādītājs. Komisija arī paziņoja sliktākā gadījuma scenāriju, ņemot vērā to, ka visa informācija vēl nav saņemta, jo vēl aizvien tiek pārbaudīta (sk. Komisijas atbildi par 6.53. punktu).

| 6.63. | Attiecībā uz katru atbilstības revīziju Komisijas revidenti novērtē to atklātajām kļūdām līdzīgu kļūdu atkārtošanās risku tajā revīzijas iestādes izlases daļā, kuras revīzija netika veikta. Kad tas tiek darīts, tiek piemērotas atbilstošas fiksētas likmes, lai aplēstu sliktākā gadījuma scenāriju attiecībā uz atlikušo kļūdu īpatsvaru gada darbības pārskatos (sk. 6.53. punktu). |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Ne vienmēr ir iespējams norādīt galīgi apstiprinātu kopējo atlikušo kļūdu īpatsvaru katrai darbības programmai katru gadu. Šādu novērtēšanu var aizkavēt vairāki faktori, tostarp pretrunu procedūras attiecībā uz Komisijas atbilstības revīzijām vai nepieciešamība Komisijai veikt Regulā atļautās papildu pārbaudes līdz tā perioda beigām, kurā saņēmējiem ir jāsaglabā apliecinošie dokumenti.
  Tā bija 40 REGIO un 47 EMPL programmās 2016. un 2017. pārskata gadā, kā paskaidrots 2018. gada darbības pārskatos. Attiecībā uz šīm programmām Komisija piemēros nepieciešamās papildu finanšu korekcijas, lai samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru zem 2 %. |
| --- | --- |

6.64.

Tā bija 40 REGIO un 47 EMPL programmās 2016. un 2017. pārskata gadā, kā paskaidrots 2018. gada darbības pārskatos. Attiecībā uz šīm programmām Komisija piemēros nepieciešamās papildu finanšu korekcijas, lai samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru zem 2 %.

| 6.66. | Komisija uzskata, ka attiecīgā kopuma izdevumi, kas apstiprināti slēgšanas brīdī, atbilst attiecīgajiem noteikumiem, kā norādīts Komisijas atbildē par Revīzijas palātas 2016. gada pārskatu, kad tika konstatētas divas identiskas kļūdas. |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | Pēc OLAF lietas galīgā ziņojuma tika sniegti ar finansēm saistīti ieteikumi attiecībā uz vienu projektu, kas iekļauts Ungārijas slēgšanas kopumā. Neatkarīgi no saistītajiem izdevumiem programmā bija pietiekami daudz attiecināmo izdevumu, lai Komisija varētu veikt daļēju slēgšanu. Pēc OLAF ziņojuma saņemšanas kompetentā tiesa vienā dalībvalstī 2018. gada beigās izvirzīja apsūdzības pret darbuzņēmēju. Izmeklēšana otrā dalībvalstī joprojām turpinās. Komisija pārraudzīs norises šajā lietā un novērsīs risku, ka slēguma bilancē tiek norādītas nepareizas maksājumu summas. |
| --- | --- |

6.67.

6.68., 6.69. un 6.70.
  Slēgšanas noteikumos KNR loģiski ir aptverti īpašie izdevumi, kuriem ir jāpievēršas slēgšanas brīdī, piemēram, īstenotajos finanšu instrumentos iemaksātie avansi pretstatā izmaksātajiem avansiem (tīrvērte) (KNR 42. pants). Tomēr lielākā daļa izdevumu vairumā DP būs iekļauta gada pārskatos un būs galīga.

Komisija uzskata, ka savlaicīga pamatnostādņu izstrāde būs lietderīga, ņemot vērā DP slēgšanu 2025. gadā. Šādās pamatnostādnēs varētu precizēt nobeiguma īstenošanas ziņojuma veidni (KNR 142. pants), lai nodrošinātu, ka tajā ir iekļauta visa atbilstošā informācija, un attiecībā uz 2007.–2013. gadu varētu precizēt dažādu jautājumu izskatīšanu slēgšanas brīdī, piemēram: atlikušo valsts atbalsta avansu tīrvērte (KNR 131. panta 5. punkts), pēc projektu pabeigšanas gūtie ieņēmumi (KNR 61. pants), nepabeigtie projekti (KNR 2. panta 14) punkts), projektu pārejas periodi, galīgā ES maksājuma apmēra ierobežošana (KNR 129. pants) u. c.

Secinājums un ieteikumi

| 6.71. | Komisija pilnīgi pārredzami savos 2018. gada darbības pārskatos paziņoja, ka pastāv risks, ka kļūdu īpatsvars būs būtisks 40 REGIO programmās un 47 EMPL programmās. Komisija norādīja attiecīgās programmas 2018. gada darbības pārskatos. Saskaņā ar 2014.–2020. gada noteikumiem Komisija ir apņēmusies piemērot šīm programmām nepieciešamās papildu finanšu korekcijas, tostarp neto korekcijas, ja tas būs paredzēts regulatīvajos nosacījumos.
  Palielinātās apstiprināto izdevumu summas dalībvalstīs un uz risku balstītā pieeja, kuru Komisija piemēroja savās atbilstības revīzijās, izskaidro to kopējo atlikušo kļūdu vidējo īpatsvaru palielināšanos, par kuriem tika paziņots attiecīgajos Komisijas gada darbības pārskatos, salīdzinot ar 2017. gadu.
  Tomēr Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas novērtējumam par trim būtiskām kļūdām attiecībā uz 2014.–2020. gadu un divām kļūdām attiecībā uz 2007.–2013. gadu. Tā iemesls ir atšķirīga piemērojamo valsts vai ES noteikumu interpretācija, kas ietekmē aprēķināto kļūdu īpatsvaru.
  Komisija atsaucas uz sliktākā gadījuma scenārijiem, kas izklāstīti 2018. gada darbības pārskatos, un uzskata, ka tie atspoguļo pamatotu kļūdu īpatsvara aplēsi, ņemot vērā apstiprinātās kļūdas.
  Komisija turpinās cieši sadarboties ar attiecīgo programmu vadošajām un revīzijas iestādēm, lai pārraudzītu apstiprinātos secinājumus un arī nodrošinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru zem 2 % visās programmās. Regula sniedz Komisijai visus nepieciešamos uzraudzības rīkus, lai tā varētu apturēt starpposma maksājumus vai gada bilances maksājumus un veikt papildu finanšu korekcijas, lai nodrošinātu, ka laika gaitā visās programmās būs pieņemams atlikušo kļūdu īpatsvars. |
| --- | --- |

6.71.

Palielinātās apstiprināto izdevumu summas dalībvalstīs un uz risku balstītā pieeja, kuru Komisija piemēroja savās atbilstības revīzijās, izskaidro to kopējo atlikušo kļūdu vidējo īpatsvaru palielināšanos, par kuriem tika paziņots attiecīgajos Komisijas gada darbības pārskatos, salīdzinot ar 2017. gadu.

Tomēr Komisija nepiekrīt Revīzijas palātas novērtējumam par trim būtiskām kļūdām attiecībā uz 2014.–2020. gadu un divām kļūdām attiecībā uz 2007.–2013. gadu. Tā iemesls ir atšķirīga piemērojamo valsts vai ES noteikumu interpretācija, kas ietekmē aprēķināto kļūdu īpatsvaru.

Komisija atsaucas uz sliktākā gadījuma scenārijiem, kas izklāstīti 2018. gada darbības pārskatos, un uzskata, ka tie atspoguļo pamatotu kļūdu īpatsvara aplēsi, ņemot vērā apstiprinātās kļūdas.

Komisija turpinās cieši sadarboties ar attiecīgo programmu vadošajām un revīzijas iestādēm, lai pārraudzītu apstiprinātos secinājumus un arī nodrošinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru zem 2 % visās programmās. Regula sniedz Komisijai visus nepieciešamos uzraudzības rīkus, lai tā varētu apturēt starpposma maksājumus vai gada bilances maksājumus un veikt papildu finanšu korekcijas, lai nodrošinātu, ka laika gaitā visās programmās būs pieņemams atlikušo kļūdu īpatsvars.

| 6.72. | Komisija uzsver to, cik svarīgs ir revīzijas iestāžu veiktais darbs, nosakot kļūdas, kas bija pamatā sīki izklāstītiem revīzijas atzinumiem par visām programmām, tostarp negatīvajiem atzinumiem 11 lietās, un būtiskajām finanšu korekcijām gada pārskatos un slēgšanas brīdī.
  Attiecīgajos 2018. gada darbības pārskatos Komisija atklāja, ka septiņām revīzijas iestādēm ir jāveic papildu uzlabojumi. Tika atzīts, ka pārējās revīzijas iestādes darbojas labi vai tām ir jāveic tikai nelieli uzlabojumi, pamatojoties uz Komisijas veikto katras revīzijas iestādes un katras programmas detalizēto novērtējumu.
  Tāpēc kopumā Komisija paļaujas uz revīzijas iestāžu darbu, izņemot ierobežotu skaitu gadījumu, kad tika izteiktas vajadzīgās piezīmes un ieviesti rīcības plāni, lai pieprasītu veikt nepieciešamos uzlabojumus. |
| --- | --- |

6.72.

Attiecīgajos 2018. gada darbības pārskatos Komisija atklāja, ka septiņām revīzijas iestādēm ir jāveic papildu uzlabojumi. Tika atzīts, ka pārējās revīzijas iestādes darbojas labi vai tām ir jāveic tikai nelieli uzlabojumi, pamatojoties uz Komisijas veikto katras revīzijas iestādes un katras programmas detalizēto novērtējumu.

Tāpēc kopumā Komisija paļaujas uz revīzijas iestāžu darbu, izņemot ierobežotu skaitu gadījumu, kad tika izteiktas vajadzīgās piezīmes un ieviesti rīcības plāni, lai pieprasītu veikt nepieciešamos uzlabojumus.

| 6.73. | Komisija uzskata, ka ir ieviesusi uzticamu pieeju, lai gūtu vajadzīgo pamatoto pārliecību par pārvaldības un kontroles sistēmu darbību.
  Komisija ir izstrādājusi savu pārliecības iegūšanas sistēmu tā, lai ģenerāldirektori varētu gūt pārliecību par katru no 419 individuālajām DP, pildot savu pienākumu kā atbildīgie kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Šā pārliecības iegūšanas modeļa pamatā ir samērīga, administratīvo izmaksu ziņā efektīva divu posmu revīzijas pieeja: sistemātiska dokumentu pārbaude visās DP un uz risku balstītas papildu atbilstības revīzijas uz vietas atlasītās DP. Komisija uzskata, ka ir guvusi pamatotu pārliecību par pamatā esošo izdevumu likumību un pareizību, izņemot attiecībā uz programmām, kuru gadījumā Komisija paziņoja par iespējamām papildu finanšu korekcijām
  2018. gada darbības pārskatos Komisija norādīja ne vien savus aplēstos kopējo atlikušo kļūdu īpatsvarus, bet arī sliktākā gadījuma scenārijus (tostarp Revīzijas palātas revīziju rezultātus, ja tādi ir pieejami). Tas ietver fiksētu likmju izmantošanu attiecībā uz dažām programmām, kuru gadījumā Komisija ir informēta par pazīmēm, ka dažas kļūdas varētu būt palikušas neatklātas. |
| --- | --- |

6.73.

Komisija ir izstrādājusi savu pārliecības iegūšanas sistēmu tā, lai ģenerāldirektori varētu gūt pārliecību par katru no 419 individuālajām DP, pildot savu pienākumu kā atbildīgie kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām. Šā pārliecības iegūšanas modeļa pamatā ir samērīga, administratīvo izmaksu ziņā efektīva divu posmu revīzijas pieeja: sistemātiska dokumentu pārbaude visās DP un uz risku balstītas papildu atbilstības revīzijas uz vietas atlasītās DP. Komisija uzskata, ka ir guvusi pamatotu pārliecību par pamatā esošo izdevumu likumību un pareizību, izņemot attiecībā uz programmām, kuru gadījumā Komisija paziņoja par iespējamām papildu finanšu korekcijām

2018. gada darbības pārskatos Komisija norādīja ne vien savus aplēstos kopējo atlikušo kļūdu īpatsvarus, bet arī sliktākā gadījuma scenārijus (tostarp Revīzijas palātas revīziju rezultātus, ja tādi ir pieejami). Tas ietver fiksētu likmju izmantošanu attiecībā uz dažām programmām, kuru gadījumā Komisija ir informēta par pazīmēm, ka dažas kļūdas varētu būt palikušas neatklātas.

| 6.74. | Komisija atsaucas uz savu atbildi par 6.56. punktu. Komisija uzskata, ka AMPR norādītais aplēstais risks izmaksas brīdī sniedz patiesu priekšstatu par to attiecīgo 2018. gada Kohēzijas fonda izdevumu likumību un pareizību, kas attiecināmi uz citu – nevis Revīzijas palātas pārbaudīto – laikposmu. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Kontroles un ticamības nodrošināšanas sistēma tika izstrādāta tā, lai nodrošinātu, ka gada atlikušais kļūdu īpatsvars ir zem 2 % katrā programmā. Komisija secināja, ka tā tas bija vairumā programmu (70 %), taču piekrita, ka tas tā vēl joprojām nebija 30 % visu programmu, kas skaidri norādītas Komisijas 2018. gada darbības pārskatos. Komisija pārraudzīs šos gadījumus un apstiprinātos gadījumus, kad Revīzijas palāta konstatēja papildu kļūdas, un piemēros nepieciešamās papildu finanšu korekcijas, tostarp neto korekcijas, ja tas būs paredzēts līdztiesīgo likumdevēju noteiktajos nosacījumos.
  Komisija piekrīt, ka šajās programmās ir nepieciešami papildu uzlabojumi. Vadošajām un revīzijas iestādēm ir jāpastiprina savas attiecīgās pārvaldības pārbaudes un revīzijas, lai labāk novērstu kļūdas turpmākajos pārskata gados. Komisija sadarbosies ar attiecīgajām iestādēm, lai uzlabotu to kontroles procedūras. |
| --- | --- |

6.75.

Komisija piekrīt, ka šajās programmās ir nepieciešami papildu uzlabojumi. Vadošajām un revīzijas iestādēm ir jāpastiprina savas attiecīgās pārvaldības pārbaudes un revīzijas, lai labāk novērstu kļūdas turpmākajos pārskata gados. Komisija sadarbosies ar attiecīgajām iestādēm, lai uzlabotu to kontroles procedūras.

| 6.76. | Attiecībā uz diviem iepriekšējo gadu ieteikumiem, par kuriem Revīzijas palāta paziņoja, ka saistībā ar tiem vispār nav veiktas nekādas darbības, Komisija norāda, ka:






  — | vienam ieteikumam Komisija nepiekrīt un tāpēc nekādas darbības nav jāveic, |
| --- | --- | --- |

6.76.

—

vienam ieteikumam Komisija nepiekrīt un tāpēc nekādas darbības nav jāveic,

| — | ir veiktas darbības, lai precizētu un vienkāršotu PVN attiecināmību Komisijas priekšlikumā par tiesisko regulējumu pēc 2020. gada. |
| --- | --- |

—

ir veiktas darbības, lai precizētu un vienkāršotu PVN attiecināmību Komisijas priekšlikumā par tiesisko regulējumu pēc 2020. gada.

Skatīt arī Komisijas atbildes par 6.3. pielikumu.

6.1. ieteikums (Revīzijas kārtība MVU iniciatīvas programmām)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

| a) | KNR pārskatītajā 40. pantā ir izklāstīts jauns pārliecības iegūšanas modelis, kas jo īpaši ietver EIB/EIF ārējo revidentu kontroles ziņojumus un revīzijas ziņojumus, kuru modeļi ir apstiprināti ar īstenošanas aktu.
  EIF ir apstiprinājis savu gatavību brīvprātīgi izvērst jauno revīzijas ziņojumu veidu izmantošanu visās MVU iniciatīvas programmās. Var uzskatīt, ka, ieviešot jauno KNR paredzēto pārliecības iegūšanas modeli un brīvprātīgi īstenojot revīzijas ziņojumus attiecībā uz mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iniciatīvām, minētais ieteikums ir izpildīts. |
| --- | --- |

a)

EIF ir apstiprinājis savu gatavību brīvprātīgi izvērst jauno revīzijas ziņojumu veidu izmantošanu visās MVU iniciatīvas programmās. Var uzskatīt, ka, ieviešot jauno KNR paredzēto pārliecības iegūšanas modeli un brīvprātīgi īstenojot revīzijas ziņojumus attiecībā uz mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iniciatīvām, minētais ieteikums ir izpildīts.

6.2. ieteikums (Dalībvalstu iestāžu īstenota neatbilstīga maksājumu ieturēšana)

Komisija piekrīt šim ieteikumam un veiks vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vadošās un revīzijas iestādes velta nepieciešamo uzmanību KNR 132. pantā izklāstīto noteikumu izpildei.

6.3. ieteikums (2014.–2020. gada plānošanas perioda slēgšanas kārtība)

Komisija sistemātiski rūpīgi pārbauda katru programmu pirms tās slēgšanas, lai nodrošinātu, ka nepareizu izdevumu līmenis ir zem būtiskuma sliekšņa. Tā būs arī attiecībā uz 2014.–2020. gada programmām, kuru slēgšana Regulā ir plānota 2025. gadā.

| a) | Komisija piekrīt šim ieteikumam un noteiks galvenos riskus, kas varētu ietekmēt 2014.–2020. gada programmu slēgšanu, pamatojoties uz programmu īstenošanas laikā gūtajām mācībām, ņemot vērā tās norādījumus dalībvalstīm par turpmāko slēgšanu; |
| --- | --- |

a)

Komisija piekrīt šim ieteikumam un noteiks galvenos riskus, kas varētu ietekmēt 2014.–2020. gada programmu slēgšanu, pamatojoties uz programmu īstenošanas laikā gūtajām mācībām, ņemot vērā tās norādījumus dalībvalstīm par turpmāko slēgšanu;

| b) | Komisija principā piekrīt šai ieteikuma daļai, taču uzskata, ka šādi norādījumi nav jāpieņem steidzami, jo Regulā paredzētais slēgšanas termiņš ir 2025. gadā. Turklāt šādās slēgšanas pamatnostādnēs būtu jāņem vērā programmu īstenošanā gūtā pieredze. |
| --- | --- |

b)

Komisija principā piekrīt šai ieteikuma daļai, taču uzskata, ka šādi norādījumi nav jāpieņem steidzami, jo Regulā paredzētais slēgšanas termiņš ir 2025. gadā. Turklāt šādās slēgšanas pamatnostādnēs būtu jāņem vērā programmu īstenošanā gūtā pieredze.

2. daļa. Projektu darbības rezultātu novērtējums

| 6.81. | Komisija norāda, ka nav tādas normatīvas prasības noteikt rezultātu rādītājus projektu līmenī. Regulās, ar kurām reglamentē fondus 2007.–2013. gada un 2014.–2020. gada periodā, termins “rezultātu rādītāji” ir minēts vienīgi prioritāro virzienu kontekstā.
  Pienācīgi izstrādāta intervences loģika, kā aprakstīts darbības programmās, nodrošina, ka iznākumi un rezultāti projektu līmenī palīdz sasniegt paredzētos darbības programmu rezultātus, paturot prātā to, ka šos rezultātus ietekmē arī ārējie faktori. |
| --- | --- |

6.81.

Pienācīgi izstrādāta intervences loģika, kā aprakstīts darbības programmās, nodrošina, ka iznākumi un rezultāti projektu līmenī palīdz sasniegt paredzētos darbības programmu rezultātus, paturot prātā to, ka šos rezultātus ietekmē arī ārējie faktori.

6.82. un 6.83. Komisija norāda, ka 95 % pārbaudīto projektu iznākumu rādītāji vai gan iznākumu, gan rezultātu rādītāji bija noteikti projekta līmenī saskaņā ar šajā izdevumu jomā piemērojamo ES regulu prasībām.

Ietekmes izvērtējumi arī palīdzēs novērtēt līdzfinansēto darbību ieguldījumu DP mērķu sasniegšanā. Komisija uzskata, ka pastāv atšķirība starp tiešiem rezultātiem projektu līmenī un rezultātiem, kuri ir jāsasniedz DP līmenī.

Komisija arī norāda, ka ar tiesību aktiem, ar kuriem reglamentē 2014.–2020. gada plānošanas periodu, ir stiprināta intervences loģika un ka tie ir vērsti uz rezultātiem.

| 6.84. | Komisija ar gandarījumu norāda, ka visas dalībvalstis, kurās tika veikta revīzija, ir ieviesušas uzraudzības sistēmas, lai reģistrētu informāciju par darbības rezultātiem. Attiecībā uz 2014.–2020. gadu informācija par politikas darbības rezultātiem ir svarīgs komponents izteiktākā orientācijā uz rezultātu, pamatojoties uz intervences loģiku un to kopējo rādītāju uzraudzību, kuri katru gadu tiek paziņoti Komisijai gada īstenošanas ziņojumos. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | Atbilstīgi jaunākajām izmaiņām Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 480/2014 tagad revīzijas iestādēm ir jāiekļauj darbības rezultātu datu ticamības aspekts ne vien savās sistēmas revīzijās, bet arī darbību revīzijās. Tas palielinās pārliecību par Komisijai paziņoto darbības rezultātu datu kvalitāti un ticamību. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Komisija veica pavisam 43 uz risku balstītas revīzijas 17 dalībvalstīs, lai novērtētu dalībvalstu paziņoto darbības rezultātu datu ticamību. Deviņos gadījumos tika atklāti būtiski trūkumi. Ir sniegti ieteikumi, lai vajadzības gadījumā uzlabotu ziņošanu un IT sistēmas un labotu darbības rezultātu datus. Par šajās revīzijās gūtajām mācībām tika informētas programmu iestādes, lai uzlabotu informētību par darbības rezultātu datu kvalitātes apdraudējumiem un turpinātu uzlabot ziņošanu. |
| --- | --- |

6.86.

6.87. un 6.88. Ir svarīgi atgādināt, ka Revīzijas palātas izlasē bija ietverti gan 2007.–2013. gada, gan 2014.–2020. gada projekti, turklāt saskaņā ar 2014.–2020. gada regulu būtiski mainījās pieeja darbības rezultātiem un programmu intervences loģika. Tāpēc paziņotie rezultāti sniedz ierobežotu priekšstatu par konkrētiem līdzšinējiem rezultātiem attiecībā uz 2014.–2020. gada programmām.

Tomēr kopumā Komisija norāda, ka 81 % projektu to darbības rezultātu rādītāji bija pilnīgi vai daļēji sasniegti, paturot prātā to, ka rezultātu rādītāji vēl var mainīties pēc projektu fiziskas pabeigšanas.

6.3. pielikums – Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaude

1. ieteikums (2015. gads – ESI fondu koncepcija un darbības mehānismi nākamajam plānošanas periodam)

Komisija uzsver, ka tās tiesību aktu priekšlikumos ir ietverti vairāk nekā 80 vienkāršošanas pasākumi, kurus tieši ietekmējis vienkāršošanas jautājumu augsta līmeņa grupas darbs, iepriekšējie Revīzijas palātas ieteikumi un citi ieinteresēto personu ieguldījumi.

2. ieteikums (2015. gads – jāsniedz norādījumi dalībvalstīm, kā vienkāršot noteikumus un izvairīties no nevajadzīgi sarežģītiem un/vai apgrūtinošiem noteikumiem)

Komisija pastāvīgi vērtē valstu noteikumus par atbilstību augsta riska programmās, kas atlasītas revīzijām uz vietas. Revīzijas metodika tika pabeigta, lai nodrošinātu, ka arī Komisijas revidenti ziņo par konstatētajiem nevajadzīgi sarežģītajiem valstu noteikumiem (pārmērīgu reglamentēšanu) un labas prakses piemēriem. Ar Omnibus regulu Komisija nodrošināja arī papildu vienkāršotu izmaksu iespējas programmu iestādēm un sniedza lielāku juridisko noteiktību, nosakot minētajā regulā īpatsvarus, ko var tieši izmantot programmu iestādes, lai samazinātu sarežģītību, vienkāršotu pārvaldību un noteikumus saņēmējiem un palielinātu juridisko noteiktību visiem.

3. ieteikums (2015. gads – finanšu instrumentu attiecināmības perioda pagarināšana)

Komisija nepiekrīt šim ieteikumam.

1. ieteikums (2017. gads – EIB/EIF instrumentu revīzijas kārtība)

Komisija uzskata, ka šis ieteikums ir pilnīgi izpildīts attiecībā uz EIB/EIF instrumentiem ārpus MVU iniciatīvas programmām. Attiecībā uz MVU iniciatīvas DP, kas pieņemtas pirms grozījumiem Omnibus regulā, Komisija atsaucas uz savu atbildi par 6.36. punktu.

2. ieteikums (2017. gads – PVN atmaksa pēc 2020. gada)

Komisija tikai daļēji piekrita Revīzijas palātas ieteikumam saistībā ar PVN. Komisija ierosināja vienkāršot PVN attiecināmību visiem saņēmējiem neatkarīgi no saņēmēja publiskā/privātā statusa vai ar PVN saistītā statusa tiesiskajā regulējumā pēc 2020. gada. Komisija ir paskaidrojusi sava priekšlikuma loģiku un to, kādus sarežģījumus varētu radīt Revīzijas palātas ieteikums (sk. Komisijas atbildi par Revīzijas palātas ieteikumu 2017. gada darbības pārskatā un atbildes par 6.31.–6.35. punktu 2015. gada darbības pārskatā).

3. ieteikums (2017. gads – revīzijas iestāžu darba pārbaude)

Komisija pārbauda visu Revīzijas palātas ieteikumu izpildi saistībā ar revīzijas iestāžu darba pārraudzību un atbalstu un ir sniegusi papildu norādījumus par finanšu instrumentu avansu, valsts atbalsta avansu, revīzijas kontrolsarakstu un revīzijas dokumentu apstrādi.

6. ieteikums (2017. gads – pietiekamas revīzijas iestāžu pārbaudes, lai izdarītu secinājumus tā gada darbības pārskatos, kurus publicē nākamajā gadā pēc pārskatu pieņemšanas gada)

Komisija atgādina, ka tikai daļēji piekrīt šim ieteikumam, jo objektīvi sarežģījumi, kas saistīti ar pretrunu procedūru tās revīzijās un juridiskajām prasībām attiecībā uz papildu kontroles pasākumiem pēc pārskatu pieņemšanas, ne vienmēr ļauj izdarīt galīgus secinājumus par visiem paziņotajiem kļūdu īpatsvariem vienā gadā. Skatīt Komisijas atbildi par 6.64. punktu. Tomēr Komisija ir ņēmusi vērā savus revīzijas rezultātu projektus, vērtējot 5. GDR, kas paziņoti attiecīgajos gada darbības pārskatos. Tāpēc Komisija uzskata, ka tā lielākoties ir izpildījusi šo ieteikumu.

7. nodaļa – Dabas resursi

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

1. daļa. Darījumu pareizība

| 7.8. | Komisija atzīmē, ka 98 % no šajā nodaļā minētajiem izdevumiem ir KLP izdevumi, kuriem Komisija ir noteikusi kļūdu īpatsvaru 2,15 %, un tas ir publicēts Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (AGRI ĢD) 2018. gada darbības pārskatā (GDP). Komisijas noteiktais kļūdu īpatsvars arvien samazinās. |
| --- | --- |

7.8.

Komisija atzinīgi vērtē to, ka Komisijas noteiktais KLP izdevumu kļūdu līmenis atbilst Eiropas Revīzijas palātas secinājumiem.

Komisija uzskata, ka risku ES budžetam pietiekami novērš koriģētspēja, kas sastāv no neto finanšu korekcijām un no saņēmējiem atgūtajiem līdzekļiem. Saskaņā ar informāciju, kas sniegta Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2018. gada darbības pārskatā, koriģētspēja sasniedza 1,90 % no attiecīgajiem KLP izdevumiem. Tāpēc tika lēsts, ka galīgā riskam pakļautā summa bija 0,25 % no attiecīgajiem KLP izdevumiem.

| 7.11. | Komisija ir ļoti gandarīta par Eiropas Revīzijas palātas konstatējumu, ka ELGF tiešajos maksājumos, kas 2018. finanšu gadā sasniedza 41,5 miljardus EUR, nav būtisku kļūdu. Komisija lēsa, ka kļūdu līmenis tiešajos maksājumos ir 1,83 % (skatīt AGRI ĢD 2018. gada GDP). Tas atbilst Eiropas Revīzijas palātas secinājumam. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.14. | Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas novērtējumu, ka 77 darījumos nebija kļūdu un ka tiešie maksājumi lauksaimniekiem rada mazāku kļūdu risku. Skatīt arī Komisijas atbildi par 7.11. punktu. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Komisija uzskata, ka izvairīties no nelielām kļūdām par saprātīgām izmaksām nav iespējams. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.17. | Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas pozitīvo vērtējumu par zemes gabalu identifikācijas sistēmas nozīmi kļūdu līmeņa novēršanā un samazināšanā. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Komisija arī atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas vērtējumu par ģeotelpiskā atbalsta pieteikumu, kuru Komisija uzskata par svarīgu instrumentu kļūdu novēršanā un lauksaimnieku un maksājumu aģentūru procedūru vienkāršošanas sekmēšanā. Skatīt arī Komisijas atbildi par 7.17. punktu. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Komisija atzīmē, ka 7.2. pielikumā Eiropas Revīzijas palātas sniegtais darījumu pārskats neraksturo relatīvo kļūdu līmeni izlasē iekļautajās dalībvalstīs. Komisija norāda, ka detalizēta informācija par Komisijas un dalībvalstu revīzijas rezultātiem attiecībā uz katru dalībvalsti tiek sniegta to Komisijas departamentu gada darbības pārskatos un šo pārskatu tehniskajos pielikumos, kuri apgūst ES līdzekļus dalītas pārvaldības režīmā. |
| --- | --- |

7.19.

7.3. izcēlums

Par Igaunijas gadījumu
  – Komisija norāda, ka laikā, kad maksājums tika veikts 2018. finanšu gadā, šis darījums bija likumīgs un pareizs un visi attiecināmības nosacījumi bija izpildīti. Izmaiņas saimniecības struktūrā tika veiktas pēc tam, kad maksājumu aģentūras kontroles pasākumi bija pareizi īstenoti un maksājums bija veikts. Turklāt pēc paziņojuma par Eiropas Revīzijas palātas apmeklējumu saņēmējs izlaboja otrā valdes locekļa iekļaušanu, tādēļ Igaunijas iestādes atzina, ka šis maksājums ir atbilstīgs.

Par Itālijas gadījumu
  – tāpat kā iepriekš, Komisija norāda, ka laikā, kad maksājums tika veikts 2018. finanšu gadā, šis darījums bija likumīgs un pareizs un visi attiecināmības nosacījumi bija izpildīti. Lēmums par atgūšanu tika pieņemts, jo apstākļi izmainījās jau pēc maksājuma veikšanas. Komisija arī izprot, ka Itālijas iestādēm ir procedūras, ar kuru palīdzību tās varētu būt atguvušas maksājumu pirms galīgā maksājuma veikšanas pat bez Eiropas Revīzijas palātas apmeklējuma.

| 7.26. | Zivsaimniecībai, videi un rīcībai klimata politikas jomā tiek atvēlēti 2 % no “Dabas resursu” izdevumiem, un to vadības un kontroles sistēmas atšķiras no tām, kuras izmanto attiecībā uz KLP izdevumiem.
  Kontroles cikla ietvaros Komisija atzīmē, ka valstu iestādes jau ir veikušas vai joprojām var veikt korekcijas saistībā ar Eiropas Revīzijas palātas identificētajām problēmām, kurām drīzāk ir administratīvs raksturs, lai aizsargātu ES budžetu. |
| --- | --- |

7.26.

Kontroles cikla ietvaros Komisija atzīmē, ka valstu iestādes jau ir veikušas vai joprojām var veikt korekcijas saistībā ar Eiropas Revīzijas palātas identificētajām problēmām, kurām drīzāk ir administratīvs raksturs, lai aizsargātu ES budžetu.

| 7.31. | Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas pozitīvo vērtējumu attiecībā uz
  AGRI ĢD izmantotās metodoloģijas konsekvenci. |
| --- | --- |

7.31.

7.32. punkts un 7.6. izcēlums.
  Sertifikācijas struktūru darbs pie izdevumu likumības un pareizības tika ņemts vērā KLP kopējā kļūdu īpatsvarā 2,15 % apmērā. Tas nozīmē, ka vairāk nekā 97 % KLP izdevumu nav kļūdu (skatīt AGRI ĢD 2018. gada darbības pārskatu) un ka sertifikācijas struktūras ir devušas ievērojamu ieguldījumu paļāvības veidošanā un preventīvi – arī kļūdu mazināšanā dalībvalstīs.

KLP paļāvības pamatā ir akreditēto maksājumu aģentūru veiktie kontroles pasākumi, sertifikācijas struktūru darbs un paša AGRI ĢD veiktās revīzijas. Lai AGRI ĢD paļāvības veidošanā varētu izmantot sertifikācijas struktūru darbu, tas pastāvīgi uzrauga un novērtē šo sertifikācijas struktūru darbu, veicot daudzas revīzijas visa gada garumā dažādās sertifikācijas struktūrās, kā arī katru gadu veicot finansiālo noskaidrošanu visām sertifikācijas struktūrām (skatīt arī šā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskata 1.10. izcēlumu).

7.32. pirmais ievilkums. AGRI ĢD uzskata, ka kopumā sertifikācijas struktūru izlases veidošanas metodoloģija atbilst Komisijas norādījumiem un nodrošina statistiski pamatotus rezultātus. Sertifikācijas struktūrām tika sniegti ieteikumi, kā uzlabot izlases veidošanu, taču to veidotās izlases un ekstrapolētās kļūdas tiek uzskatītas par reprezentatīvām. Tikai trijās mērķauditorijās, kas saistītas ar trim sertifikācijas struktūrām, Komisija saskārās ar izlases veidošanas problēmām, kas, iespējams, varēja mazināt sertifikācijas struktūru veidoto izlašu statistisko reprezentativitāti.

7.32. otrais ievilkums. Komisija uzskata, ka, kaut arī šo deviņu sertifikācijas struktūru darbs nodrošina zināmu paļāvību, jāuzlabo šo sertifikācijas struktūru attiecināmības pārbaužu atkārtotā kontrole. Jebkurā gadījumā, pat ja sertifikācijas struktūru darbs ir nedaudz nepietiekams, tas nepadara maksājumu aģentūru darbu par nepietiekamu vai neuzticamu.

| 7.33. | Komisija paļaujas uz sertifikācijas struktūru darbu un izmanto to paveikto darbu tā, kā norādīts AGRI ĢD 2018. gada darbības pārskatā. Aprēķinot AGRI ĢD koriģēto kļūdu īpatsvaru 2018. finanšu gadam, sertifikācijas struktūru rezultātus jau varēja ņemt vērā lielākā mērā, un to nodrošināja lielāka paļāvība, salīdzinot ar 2017. finanšu gadu.
  Turklāt, kā liecina AGRI ĢD 2018. gada darbības pārskats, Komisija novērtē sertifikācijas struktūru darbu pie likumības un pareizības katrā mērķauditorijā un tādēļ var paļauties uz vienu vai vairākām mērķauditorijām, tikai vienu atzīstot par mazāk uzticamu. Secinājumi, kas minēti 7.6. izcēlumā, attiecas tikai uz noteiktām mērķauditorijām – detalizēts Komisijas vērtējums var atzīt par uzticamu minēto sertifikācijas struktūru darbu attiecībā uz citām mērķauditorijām. |
| --- | --- |

7.33.

Turklāt, kā liecina AGRI ĢD 2018. gada darbības pārskats, Komisija novērtē sertifikācijas struktūru darbu pie likumības un pareizības katrā mērķauditorijā un tādēļ var paļauties uz vienu vai vairākām mērķauditorijām, tikai vienu atzīstot par mazāk uzticamu. Secinājumi, kas minēti 7.6. izcēlumā, attiecas tikai uz noteiktām mērķauditorijām – detalizēts Komisijas vērtējums var atzīt par uzticamu minēto sertifikācijas struktūru darbu attiecībā uz citām mērķauditorijām.

Komisija uzrauga sertifikācijas struktūras, lai nodrošinātu pastāvīgus to darba uzlabojumus.

| 7.34. | Komisija uzsver, ka sertifikācijas struktūru darbs AGRI ĢD 2018. gada darbības pārskatā tika ņemts vērā lielākā mērā (skatīt GDP pielikumu 92. lpp.), salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem. Par kļūdu īpatsvaru gada darbības pārskatā skatīt Komisijas atbildes par 7.8. un 7.35. punktu. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Komisija uzskata, ka Eiropas Revīzijas palātas secinājumi atbilst kļūdu īpatsvariem, kas minēti AGRI ĢD gada darbības pārskatā (skatīt Komisijas atbildes par 7.8. un 7.11. punktu). Komisijas aplēstais kļūdu īpatsvars kopējiem KLP izdevumiem ir tuvu būtiskajam līmenim (2,15 %). Komisija arī uzskata, ka risku ES budžetam pietiekami novērš koriģētspēja, kas sastāv no neto finanšu korekcijām un no saņēmējiem atgūtajiem līdzekļiem. Saskaņā ar informāciju, kas sniegta Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2018. gada darbības pārskatā, koriģētspēja sasniedza 1,90 % no attiecīgajiem KLP izdevumiem. Tāpēc tika lēsts, ka galīgā riskam pakļautā summa bija 0,25 % no attiecīgajiem KLP izdevumiem, daudz mazāka par būtisko līmeni. |
| --- | --- |

7.35.

Secinājums

| 7.37. | Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas secinājumu, ka tiešo maksājumu kļūdu līmenis nav būtisks un atbilst AGRI ĢD 2018. gada darbības pārskatā noteiktajam kļūdu īpatsvaram (1,83 %). Komisija atzīmē, ka, tā kā šogad kļūdas tika konstatētas arī tajās DFS 2. pozīcijas jomās, kas nav KLP (skatīt 7.26. punktu), nav iespējams tieši salīdzināt Eiropas Revīzijas palātas noteikto nodaļas kļūdu īpatsvaru ar KLP kļūdu īpatsvaru. Skatīt Komisijas atbildes par 7.35., 7.11. un 7.8. punktu. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Komisija ir ļoti gandarīta, ka Eiropas Revīzijas palātas veiktās revīzijas secinājums atbilst maksājuma riskam, kas minēts Gada pārvaldības un snieguma ziņojumā un AGRI ĢD 2018. gada darbības pārskatā. Šie zemie kļūdu īpatsvari (skatīt 7.35. punktu) apstiprina pamatoto pārliecību par AGRI ĢD ģenerāldirektora ticamības deklarāciju. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.40. | Komisija aktīvi uzrauga dalībvalstu izstrādāto koriģējošo rīcības plānu pilnīgumu un ātru īstenošanu un arī turpmāk pieprasīs šādus rīcības plānus, kad tiks atklāti nopietni trūkumi. Komisija turpina uzraudzīt un novērtēt sertifikācijas struktūru darba kvalitāti un sniegt vajadzīgos norādījumus. |
| --- | --- |

7.40.

2. daļa. Darbības rezultāti

| 7.53. | Katrs KLP pasākums tiek uzraudzīts, izmantojot attiecīgus tiešo rezultātu rādītājus, un par to tiek attiecīgi ziņots, tomēr tā ietekmes novērtējumam ir jāveic analīze. Šā novērtējuma pamatā ir attiecīgi izvērtēšanas jautājumi, kuriem KUNS rādītāji ir tikai rīks, un tos papildinās cita informācija. Lielākā daļa no 35 pārbaudītajām darbībām attiecas uz maksājumiem apgabalos, kuri saskaras ar dabas radītiem vai citiem īpašiem ierobežojumiem (13. pasākums), un pamatā tā ir ienākumu atbalsta shēma, savukārt koprezultāta rādītāji attiecībā uz ekosistēmu atjaunošanu, saglabāšanu un uzlabošanu ir vērsti uz lauksaimniecības prakses uzlabošanu. Attiecībā uz kopējo rādītāju skaitu un definīciju laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam bija jāņem vērā sistēmas rentabilitāte un pieļaujamais administratīvais slogs dalībvalstīm. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.55. | Lauku attīstības programmu efektivitāti un lietderību novērtēs, veicot paplašinātus izvērtējumus, kuros KUNS rādītāji būs tikai viens no rīkiem, kuru papildinās cita informācija, lai atbildētu uz izvērtēšanas jautājumiem, kas saistīti ar atsevišķām prioritārajām jomām. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Atbalsts jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanai ir atkarīgs no minimālajām prasībām attiecībā uz prasmēm un apmācību, un tas ir pamatā mērķim atvieglot pietiekami kvalificētu (jauno) lauksaimnieku ienākšanu šajā nozarē.
  Kaut arī šis atbalsts ļauj uzraudzīt atbalsta ietekmi uz mērķauditoriju, ir jāizvērtē atbalsta ietekme uz paaudžu maiņu. |
| --- | --- |

7.56.

Kaut arī šis atbalsts ļauj uzraudzīt atbalsta ietekmi uz mērķauditoriju, ir jāizvērtē atbalsta ietekme uz paaudžu maiņu.

| 7.57. | Darbības rādītājus nevar izstrādāt tā, lai tie aptvertu visus maksājumus. |
| --- | --- |

7.57.

| 7.58. | Koprezultāta rādītāju mērķis ir uzraudzīt pasākumu plānoto ietekmi. Iespēju robežās tie tiek izteikti procentos, jo tādējādi cita starpā var izmērīt, cik liela ir mērķauditorijas daļa, kas saņem atbalstu. Ar ietekmes rādītājiem mēra politiskās iejaukšanās pasākumu ietekmi ilgtermiņā un papildus tiešajai ietekmei.
  Lai varētu novērtēt, vai atbalsts ir devis efektīvu ieguldījumu prioritārajā jomā, jānošķir politikas ietekme no citiem ietekmējošiem faktoriem (kontekstuāliem faktiem, citām saistītām politikas jomām utt.). Jāizmēra tā saucamā “neto ietekme”. Parasti to dara, veicot izvērtēšanu. |
| --- | --- |

7.58.

Lai varētu novērtēt, vai atbalsts ir devis efektīvu ieguldījumu prioritārajā jomā, jānošķir politikas ietekme no citiem ietekmējošiem faktoriem (kontekstuāliem faktiem, citām saistītām politikas jomām utt.). Jāizmēra tā saucamā “neto ietekme”. Parasti to dara, veicot izvērtēšanu.

| 7.59. | Patiesi, visi iedzīvotāji pašvaldības teritorijā, kur tikusi īstenota darbība, potenciāli var gūt labumu no šīs darbības, piemēram, ne visi pašvaldības iedzīvotāji vēlēsies izmantot kādu jaunu pakalpojumu/infrastruktūru. Tomēr, ja viņi to vēlēsies, pakalpojums/infrastruktūra būs pieejama. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Sešu koprezultāta rādītāju pamatā ir izlases aptaujas, kas tika veiktas katrā dalībvalstī. Kaut arī vispārējie norādījumi tika izdoti pēc tam, kad bija sākusies projekta īstenošana, tie joprojām bija laikus pieejami aptauju veikšanai. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.62. | Tiešie maksājumi jaunajiem lauksaimniekiem galvenokārt ir paredzēti, lai atbalstītu īpašo mērķi “Lauku saimniecību ienākumu veicināšana un lauku saimniecību ienākumu svārstību ierobežošana, nodrošinot minimālus tirdzniecības izkropļojumus”, tāpat kā visi tiešie maksājumi.
  Protams, lauku saimniecībām ar mazāk nenoteiktiem ienākumiem ir labākas iespējas veikt ieguldījumus un kļūt konkurētspējīgākām. Tas jo īpaši attiecas uz jaunajiem lauksaimniekiem, kuri tikko uzsākuši darbību. Turklāt atbalsta palielināšana šiem darbību uzsākušajiem jaunajiem lauksaimniekiem noder arī tam, lai veicinātu paaudžu maiņu lauksaimniecībā.
  Tādēļ pamatā esošie koprezultāta rādītāji galvenokārt ir “Tiešā atbalsta īpatsvars lauksaimniecības ienākumos” un “ Lauku saimniecību ienākumu mainīgums”. |
| --- | --- |

7.62.

Protams, lauku saimniecībām ar mazāk nenoteiktiem ienākumiem ir labākas iespējas veikt ieguldījumus un kļūt konkurētspējīgākām. Tas jo īpaši attiecas uz jaunajiem lauksaimniekiem, kuri tikko uzsākuši darbību. Turklāt atbalsta palielināšana šiem darbību uzsākušajiem jaunajiem lauksaimniekiem noder arī tam, lai veicinātu paaudžu maiņu lauksaimniecībā.

Tādēļ pamatā esošie koprezultāta rādītāji galvenokārt ir “Tiešā atbalsta īpatsvars lauksaimniecības ienākumos” un “ Lauku saimniecību ienākumu mainīgums”.

| 7.63. | Komisija uzskata, ka to platību daļa, kurās praktizē zaļināšanu, ir būtisks rādītājs, jo tas kvantitatīvi nosaka zaļināšanas prakses teritoriālo aptvērumu, kas ir svarīgs efektivitātes elements. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Komisija ir pieprasījusi dalībvalstīm iesniegt datus par atkāpes izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz papuvēm, kas deklarētas kā “ekoloģiski nozīmīgas platības”. Tomēr saņemto datu kvalitāte neļāva iegūt pietiekami ticamu/visaptverošu priekšstatu par atkāpes izmantošanu. |
| --- | --- |

7.64.

Secinājums un ieteikumi

| 7.65. | Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas novērtējumu, ka lielākā daļa pabeigto lauku attīstības darbību ir devušas gaidītos rezultātus.

  Vienkāršotu izmaksu iespēju
  (SCO) izmantošana pasākumos, kas nav saistīti ar platībām vai dzīvniekiem, ir regulā atļauta iespēja, kuru dalībvalstis var izmantot brīvprātīgi. Tomēr Komisija atzīmē, ka SCO izmantošana visā plānošanas periodā ir pakāpeniski palielinājusies. |
| --- | --- |

7.65.

Vienkāršotu izmaksu iespēju
  (SCO) izmantošana pasākumos, kas nav saistīti ar platībām vai dzīvniekiem, ir regulā atļauta iespēja, kuru dalībvalstis var izmantot brīvprātīgi. Tomēr Komisija atzīmē, ka SCO izmantošana visā plānošanas periodā ir pakāpeniski palielinājusies.

| 7.66. | Priekšlikums pēc 2020. gada KLP izmantot īstenošanas modeli, kas orientēts uz darbības rezultātiem, ir balstīts uz pašreizējo KUNS sistēmu, un, atzīstot šīs sistēmas trūkumus, tas papildus pilnveido atbilstošos rādītājus. Ar to Komisija uzlaboja rādītāju sistēmu tiešo maksājumu, lauku attīstības un nozaru programmu novērtēšanai. Uz visiem iejaukšanās pasākumiem attiecas tiešo rezultātu un koprezultāta rādītāji (šie otrie ļauj izvirzīt mērķrādītājus). Tiešo rezultātu rādītāji nodrošina iejaukšanās pasākumu kvantitatīvu uzskaiti (galvenokārt tos izmanto veikuma noskaidrošanai), bet koprezultāta rādītāji raksturo šīs iejaukšanās mērķi(-us) un paredzēto ietekmi. |
| --- | --- |

7.66.

7.1. ieteikums (KLP darbības mērīšana un ziņošana)

Komisija pieņem šo ieteikumu.

Komisijas priekšlikumā regulai, ar ko izveido noteikumus par atbalstu jaunam stratēģiskajam plānam, kurš dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (COM (2018) 392), I pielikumā ir definēti KLP kopējie ietekmes, tiešo rezultātu un koprezultāta rādītāji. Ierosinātie koprezultāta rādītāji jāizmanto, i) lai noteiktu darbības mērķrādītājus KLP stratēģiskajos plānos paredzēto attiecīgo iejaukšanās pasākumu īstenošanai un ii) lai uzraudzītu paveikto šo mērķrādītāju sasniegšanā. Šajā jomā koprezultāta rādītājiem ir būtiska nozīme politikas plānošanā un īstenošanas uzraudzībā. Par Komisijas priekšlikumu pašlaik notiek sarunas ar likumdevējiem (Padomi un Eiropas Parlamentu). Komisija centīsies nodrošināt, lai koprezultāta rādītāji raksturotu iejaukšanās pasākumu plānoto ietekmi.

8. nodaļa – Drošība un pilsonība

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

1. daļa. Darījumu pareizība

| 8.6. | Grāmatojumu noskaidrošanas laikā 2018. gadā Komisijas kontroles sistēma veica nepieciešamos preventīvos pasākumus pēc tam, kad attiecībā uz Spāniju nebija pilnībā noskaidroti grāmatojumi par 2017. finanšu gadu. Šā paša veida kļūdu, ko konstatēja Eiropas Revīzijas palāta (ERP), izdevumu revīzijas laikā jau bija konstatējusi Spānijas revīzijas iestāde. Šī revīzijas iestāde revidēja 20,35 % no saistītajiem izdevumiem un aprēķināja, ka kļūdu īpatsvars ir 0,6 %. |
| --- | --- |

8.6.

8.2. izcēlums

Komisija norāda, ka uzskaiti neveica pareizi tikai vienā no 10 mutiskās tulkošanas seansiem (sertifikātā nebija ietverta visa nepieciešamā informācija vai ietverti novecojuši dati). Spānijas iestādes veiks pasākumus, lai saņēmējs ziņojumos precīzāk norādītu šādus līdzīgus gadījumus.

Komisijas ieviestā iekšējās kontroles sistēma jau bija konstatējusi šo kļūdu ar revīzijas iestādes veiktās revīzijas palīdzību un izlabojusi to grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā. Skatiet arī atbildi uz 8.6. punktu.

8.3. izcēlums

Komisija pārskatīs savas iekšējās procedūras, lai noteiktu visus pārējos rentablos pasākumus un turpmāk mazinātu līdzīgu gadījumu risku. Šajā konkrētajā gadījumā Komisija atzīmē, ka saņēmējam tika sniegti norādījumi par to, kā pareizi veikt iepirkuma procedūru. Turklāt saņēmēja iesniegtajam galīgajam finanšu ziņojumam tika pievienots revīzijas sertifikāts par faktu konstatējumiem, ko parakstījis apstiprināts revidents. Parasti Komisija informē visus saņēmējus, kas iesaistījušies apakšprogrammā “Kultūra”, par noteikumiem attiecībā uz apakšuzņēmuma līguma slēgšanas izmaksām ievirzes sanāksmēs. Turklāt plašāki norādījumi par attiecīgajiem iepirkuma noteikumiem ir sniegti Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūras (EACEA) izstrādātajās praktiskās projektu vadības pamatnostādnēs (“Practical Guidelines for managing your project”).

Atlasīto sistēmu pārbaude

Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda(AMIF) un Iekšējās drošības fonda (IDF) dalītā pārvaldība

| 8.8. | Komisija ir apņēmusies cieši uzraudzīt šo fondu īstenošanu, izvērtējot dalībvalstu atsūtītos gada īstenošanas ziņojumus un veicot uzraudzības apmeklējumus.
  8.4. izcēlums liecina par pozitīvu tendenci attiecībā uz kopumā dalībvalstu līmenī pieejamo līdzekļu īstenošanu (14 % īstenoti 2014.–2015. gadā, 24 % – 2014.–2016. gadā, 36 % – 2014.–2017. gadā). |
| --- | --- |

8.8.

8.4. izcēlums liecina par pozitīvu tendenci attiecībā uz kopumā dalībvalstu līmenī pieejamo līdzekļu īstenošanu (14 % īstenoti 2014.–2015. gadā, 24 % – 2014.–2016. gadā, 36 % – 2014.–2017. gadā).

| 8.9. | Komisija ir pārliecināta, ka visas iestādes bija izstrādājušas detalizētas procedūras, kuras kopumā bija pietiekamas, lai pildītu AMIF un IDF regulu prasības. |
| --- | --- |

8.9.

8.5. izcēlums

| a) | Zviedrija konstatēto trūkumu novēršanai ir veikusi pasākumus, kuri, pienācīgi īstenoti, pietiekamā mērā risinās ar konstatējumiem saistītos jautājumus. |
| --- | --- |

a)

Zviedrija konstatēto trūkumu novēršanai ir veikusi pasākumus, kuri, pienācīgi īstenoti, pietiekamā mērā risinās ar konstatējumiem saistītos jautājumus.

| b) | Dalībvalstis ir ieviesušas pasākumus (pārskatīti kontrolsaraksti un kontroles mehānismi), kuri, pienācīgi īstenoti, pietiekamā mērā risinās ar konstatējumiem saistītos jautājumus. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalstis ir ieviesušas pasākumus (pārskatīti kontrolsaraksti un kontroles mehānismi), kuri, pienācīgi īstenoti, pietiekamā mērā risinās ar konstatējumiem saistītos jautājumus.

| c) | Valsts iestādes Vācijā jau ir veikušas pasākumus šīs nepilnības novēršanai. Komisija sekoja līdzi tam, kā Vācijas atbildīgā iestāde īstenoja paziņotos pasākumus (atjaunināja iekšējo rokasgrāmatu). |
| --- | --- |

c)

Valsts iestādes Vācijā jau ir veikušas pasākumus šīs nepilnības novēršanai. Komisija sekoja līdzi tam, kā Vācijas atbildīgā iestāde īstenoja paziņotos pasākumus (atjaunināja iekšējo rokasgrāmatu).

| d) | Komisija sekos līdzi tam, kā Beļģijas atbildīgā iestāde veiks pasākumus šīs nepilnības novēršanai.
  Attiecībā uz Spāniju ERP konstatēja kļūdu priekšfinansējuma aprēķinā. Šī ir kļūda aprēķinos, kura izlabota, veicot galīgo maksājumu par attiecīgajiem projektiem. Tas, ka galīgās summas, kas noskaidrotas atbilstīgi grāmatojumiem, nepārsniedz ES ieguldījumu, ir daļa no administratīvajām un uz vietas veiktajām pārbaudēm, kuras īstenoja atbildīgā iestāde. |
| --- | --- |

d)

Komisija sekos līdzi tam, kā Beļģijas atbildīgā iestāde veiks pasākumus šīs nepilnības novēršanai.

Attiecībā uz Spāniju ERP konstatēja kļūdu priekšfinansējuma aprēķinā. Šī ir kļūda aprēķinos, kura izlabota, veicot galīgo maksājumu par attiecīgajiem projektiem. Tas, ka galīgās summas, kas noskaidrotas atbilstīgi grāmatojumiem, nepārsniedz ES ieguldījumu, ir daļa no administratīvajām un uz vietas veiktajām pārbaudēm, kuras īstenoja atbildīgā iestāde.

AMIF un IDF tiešā/netiešā pārvaldība

| 8.11. | Komisija ir pārliecināta, ka tā efektīvi pārvalda uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un dotāciju pieteikumus. |
| --- | --- |

8.11.

8.6. izcēlums

| a) | ERP norādītā kavēšanās ir sekas tam, ka ir būtiski pieaudzis Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāta (HOME ĢD) pārvaldītais budžets, un tā būtu jāskata plašākā kontekstā, ņemot vērā sarežģīto politikas vidi, kādā darbojas HOME ĢD (migrācijas krīze). Prioritāte vienmēr ir bijusi satura ticamība, kā arī likumība un pareizība. Gadu gaitā šī kavēšanās pakāpeniski ir samazināta. |
| --- | --- |

a)

ERP norādītā kavēšanās ir sekas tam, ka ir būtiski pieaudzis Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorāta (HOME ĢD) pārvaldītais budžets, un tā būtu jāskata plašākā kontekstā, ņemot vērā sarežģīto politikas vidi, kādā darbojas HOME ĢD (migrācijas krīze). Prioritāte vienmēr ir bijusi satura ticamība, kā arī likumība un pareizība. Gadu gaitā šī kavēšanās pakāpeniski ir samazināta.

| b) | Ņemot vērā ārkārtas palīdzības īpašo raksturu migrācijas jomā, novērtēšanas komitejai ne vienmēr ir visa vajadzīgā informācija par katru ierosinātās darbības elementu. Daudzos gadījumos novērtēšanas komiteja ar saņēmēju saistīto jautājumu – piemēram, tiešo rezultātu un iznākuma rādītāju nodrošināšanu, īpašu izmaksu posteņu attiecināmību (tostarp to, vai tie ir nepieciešami atsevišķa apakšpasākuma īstenošanai un vai tie ir pamatoti) – pārbaudi atstāja uz dotāciju sagatavošanas posmu. Atsevišķos gadījumos, piemēram, vienā, ko konstatēja ERP, visus konkrētos plānotos elementus var apstiprināt tikai tad, kad projekts tiek faktiski īstenots. |
| --- | --- |

b)

Ņemot vērā ārkārtas palīdzības īpašo raksturu migrācijas jomā, novērtēšanas komitejai ne vienmēr ir visa vajadzīgā informācija par katru ierosinātās darbības elementu. Daudzos gadījumos novērtēšanas komiteja ar saņēmēju saistīto jautājumu – piemēram, tiešo rezultātu un iznākuma rādītāju nodrošināšanu, īpašu izmaksu posteņu attiecināmību (tostarp to, vai tie ir nepieciešami atsevišķa apakšpasākuma īstenošanai un vai tie ir pamatoti) – pārbaudi atstāja uz dotāciju sagatavošanas posmu. Atsevišķos gadījumos, piemēram, vienā, ko konstatēja ERP, visus konkrētos plānotos elementus var apstiprināt tikai tad, kad projekts tiek faktiski īstenots.

| c) | Komisija izskata šos gadījumus, piemērojot pamatnostādņu un Finanšu regulas vispārīgos principus. |
| --- | --- |

c)

Komisija izskata šos gadījumus, piemērojot pamatnostādņu un Finanšu regulas vispārīgos principus.

| d) | Komisija pielāgos savas iekšējās pamatnostādnes, precizējot vajadzīgos dokumentus un to, kādos gadījumos tiks pārbaudīti dokumenti un saņēmēju procedūras.
  Komisijas kontroles stratēģijas pamatojas uz riska novērtējumu un ņem vērā pieejamos resursus. |
| --- | --- |

d)

Komisija pielāgos savas iekšējās pamatnostādnes, precizējot vajadzīgos dokumentus un to, kādos gadījumos tiks pārbaudīti dokumenti un saņēmēju procedūras.

Komisijas kontroles stratēģijas pamatojas uz riska novērtējumu un ņem vērā pieejamos resursus.

8.7. izcēlums

| a) | Komisija kopš 2016. gada vāca informāciju, lai atjauninātu 2014. gadā noteiktās vienības izmaksas, bet uzskatīja, ka pieejamie dati nav pietiekami vai ir pārāk zemas kvalitātes, lai tos izmantotu jaunam vienības izmaksu aprēķinam. Tas nozīmē, ka 2014. gada vienības izmaksas, ko izmantoja 2017. un 2018. gada programmās, pamatojās uz labākajiem tolaik pieejamajiem datiem. |
| --- | --- |

a)

Komisija kopš 2016. gada vāca informāciju, lai atjauninātu 2014. gadā noteiktās vienības izmaksas, bet uzskatīja, ka pieejamie dati nav pietiekami vai ir pārāk zemas kvalitātes, lai tos izmantotu jaunam vienības izmaksu aprēķinam. Tas nozīmē, ka 2014. gada vienības izmaksas, ko izmantoja 2017. un 2018. gada programmās, pamatojās uz labākajiem tolaik pieejamajiem datiem.

| b) | Komisija pielāgos savas iekšējās pamatnostādnes, precizējot vajadzīgos dokumentus un to, kādos gadījumos tiks pārbaudīti dokumenti un saņēmēju procedūras.

  Komisijas kontroles stratēģijas pamatojas uz riska novērtējumu un ņem vērā pieejamos resursus. |
| --- | --- |

b)

Komisija pielāgos savas iekšējās pamatnostādnes, precizējot vajadzīgos dokumentus un to, kādos gadījumos tiks pārbaudīti dokumenti un saņēmēju procedūras.

Komisijas kontroles stratēģijas pamatojas uz riska novērtējumu un ņem vērā pieejamos resursus.

Secinājums un ieteikumi

8.1. ieteikums (iepirkuma kontroles mehānismi)

Komisija piekrīt 8.1. ieteikumam.

Komisija pielāgos savas iekšējās pamatnostādnes, precizējot vajadzīgos dokumentus un to, kādos gadījumos tiks pārbaudīti dokumenti un saņēmēju procedūras.

Komisijas kontroles stratēģijas pamatojas uz riska novērtējumu un ņem vērā pieejamos resursus.

Komisija sniegs norādījumus arī dalībvalstu iestādēm rīkoties atbilstīgi ERP ieteikumiem.

2. daļa. Darbības rezultāti

| 8.20. | AMIF un IDF regulās ir iekļauti kopēji rādītāji, kurus dalībvalstis norāda kā daļu no gada īstenošanas ziņojuma, kas tiek iesniegts Komisijai. |
| --- | --- |

8.20.

Komisija pārbauda to datu ticamību, ko dalībvalstis iesniedza kā daļu no ziņojuma novērtējuma, un, ņemot vērā Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumus, šis radītāju datu ticamības novērtējums tika vēl vairāk formalizēts un iekļauts novērtējamo vienību kontrolsarakstā.

9. nodaļa – Globālā Eiropa

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

1. daļa. Darījumu pareizība

9.3. izcēlums. Izmaksu deklarācijā iekļauti neattiecināmi izdevumi

Saņēmējs ir paziņojis Komisijai, ka tas šajā laikā ir vērsies pie līgumslēdzējas puses, kas apstiprināja, ka Apvienoto Nāciju Organizācijas Industriālās attīstības organizācijai (UNIDO) paziņotās izmaksas bija ieraksta kļūda un ka tās attiecīgi tiks labotas.

| 9.11. | Runājot par budžeta atbalstu, atbilstības kritērijus rūpīgi izvērtē izstrādes un līdzekļu izmaksas posmos saskaņā ar budžeta atbalsta pamatnostādnēm. Padomes 2012. gada secinājumos par budžeta atbalstu norādīts, ka: “ES piemēros individuāli pielāgotu un dinamisku pieeju attiecībā uz atbilstības kritērijiem, galveno uzmanību pievēršot progresam ticamu un atbilstošu nozares reformas stratēģiju īstenošanā”. |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Nosacītā pieeja saistībā ar to, ka Komisijas iemaksas vairāku līdzekļu devēju projektos tiek apvienotas ar pārējo līdzekļu devēju ieguldījumu, ir paredzēta Finanšu regulas 155. panta 5. punktā, un to piemēro visos gadījumos, kad tiek parakstīts deleģēšanas nolīgums un attiecīgā darbība tiek kopīgi līdzfinansēta ar citiem līdzekļu devējiem/organizācijām. |
| --- | --- |

9.12.

Izpēte par Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāta (NEAR ĢD) 2018. gada atlikušo kļūdu īpatsvaru

| 9.15. | Komisija uzskata, ka
  RER izpēte der, lai sniegtu pārliecību deleģētajam kredītrīkotājam. Pēdējos divos gada ziņojumos ERP ir izvērtējusi RER metodoloģiju un konstatējusi, ka visumā tā atbilst šim nolūkam. Komisija ir īstenojusi visus ieteikumus, ko ERP sniegusi attiecībā uz RER. |
| --- | --- |

9.15.

| 9.17. | Saistībā ar RER izpēti Komisija norāda, ka, pilnīgi paļaujoties, sākotnējo revidentu atklātās kļūdas, kas nebija labotas, ir ņemtas vērā, lai aprēķinātu RER saskaņā ar metodoloģiju. Tādējādi Komisija uzskata, ka konstatētais uzdevuma neveikšanas risks ir zems. Turklāt, ja uz darījumu pilnīgi paļaujas, tiek veiktas šādas procedūras – detalizēti pārbaudīts agrākais kontroles darbs, pēc kontroles darba dokumentēts citu atlikušo kļūdu risks, attiecīgā gadījumā apstiprināta līdzekļu atgūšana. |
| --- | --- |

9.17.

| 9.21. | Attiecībā uz
  DEVCO ĢD gada darbības pārskatu un RER izpēti skatiet Komisijas atbildes uz 28.–34. punktu Eiropas Attīstības fonda (EAF) gada ziņojumā. |
| --- | --- |

9.21.

Secinājumi un ieteikumi

| 9.23. | Komisija uzskata, ka daļa no ieteikuma izmantot saņēmēja nolīgto pārbaužu kvalitātes kontroltabulas vairs nav piemērojama. Jaunais, pārskatītais darba uzdevums paredzēts, lai sasniegtu to pašu mērķi, proti, uzlabot revīziju un izdevumu pārbaužu kvalitāti. |
| --- | --- |

9.23.

1. ieteikums (starptautiskās organizācijas)

Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisijai ieviesīs sistēmu, kas paredzēta, lai nekavējoties sazinātos ar starptautiskām organizācijām centrālā līmenī, ja ERP to darbības iekļauj izlasē.

2. ieteikums (NEAR ĢD RER metodoloģija)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

3. ieteikums (ECHO ĢD koriģētspēja)

Komisija piekrīt šim ieteikumam.

2. daļa. Darbības rezultāti

9.6. izcēlums. Ar darbības rezultātiem saistītas problēmas apmeklētajos projektos

Lielā mērā klimatisko apstākļu dēļ dalībnieku skaits bija mazāks, nekā paredzēts. Mācību komponents nepārsniedz 3,5 % no finansētajām darbībām.

Turklāt, pamatojoties uz galīgo aprakstošo un finanšu ziņojumu, delegācija novērtēja, ka līgums bija sasniedzis rādītājus vispārējo un konkrēto mērķu līmenī (ietekmes un iznākuma rādītājus).

Kopējais demonstrējumu pasākums bija jāaizstāj ar reālas situācijas vingrinājumu Savas upes līmeņa paaugstināšanās un ārkārtas situācijas izsludināšanas dēļ, reaģējot uz plūdiem šā vingrinājuma laikā.

10. nodaļa – Administrācija

Eiropas Parlamenta atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

| 10.11. | Parlaments piekrīt, ka, ņemot vērā konkrēto kontekstu (ar drošību saistīti darbi, kas jāveic ātri un noteiktā termiņā, turklāt bija nepieciešami specifiski materiāli, kurus nodrošināt spēja neliels skaits piegādātāju), konkurence nav bijusi tā optimālākā. Jaunie pamatlīgumi, kas šajā sektorā piešķirti 5 līgumslēdzējiem, ir balstīti uz konkurences atsākšanu, lai nodrošinātu pienācīgu cenu konkurenci. |
| --- | --- |

10.11.

Komisijas atbildes uz Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada pārskatu

Darījumu pareizība

| 10.8. | Komisija jau ir ieviesusi vairākus pasākumus, lai vēl vairāk uzlabotu informācijas par personisko stāvokli atjaunināšanu un ģimenes pabalstu administrēšanu. Turklāt tā pašlaik pārbauda visus gadījumus, kad no citiem avotiem saņemti nedeklarēti pabalsti. |
| --- | --- |

10.8.

10.12. un 10.13. Komisija vēlas uzsvērt, ka atlasītās ar drošību saistītās procedūras bija vidējas un zemas vērtības procedūras, kuru vērtība bija zemāka par Finanšu regulā noteiktajiem sliekšņiem, izņemot vienu augstas vērtības procedūru, kurā netika konstatētas nekādas problēmas.

Komisija ņem vērā apsvērumus par minētajām vidējas un zemas vērtības iepirkuma procedūrām un vēlas uzsvērt 10.9. punktā minēto ļoti īpašo kontekstu, kādā darbības tika veiktas. Vispirms tiks izanalizēta konstatējumu būtība, un iekšējās kontroles nepilnība tiks novērsta, īstenojot vajadzībām atbilstošu, īpaši pielāgotu rīcības plānu.

Secinājums un ieteikumi

10.1. ieteikums (ģimenes pabalsti)

Komisija piekrīt šim ieteikumam un jau ir veikusi pasākumus ar mērķi papildus uzlabot ģimenes pabalstu administrēšanu un informācijas par personisko stāvokli atjaunināšanu:

| — | izmanto IT rīku SYSPER, lai darbinieki varētu vieglāk un tieši ievadīt datus, |
| --- | --- |

—

izmanto IT rīku SYSPER, lai darbinieki varētu vieglāk un tieši ievadīt datus,

| — | ir piešķīrusi tiesības uz ierobežotu laiku vai līdz konkrētam beigu datumam, kā rezultātā var veikt regulāras pārbaudes, |
| --- | --- |

—

ir piešķīrusi tiesības uz ierobežotu laiku vai līdz konkrētam beigu datumam, kā rezultātā var veikt regulāras pārbaudes,

| — | ir pastiprinājusi komunikāciju tam īpaši paredzētos kanālos un gadījumos, kad notiek informācijas apmaiņa par darbinieku pienākumu atjaunināt savu informāciju. |
| --- | --- |

—

ir pastiprinājusi komunikāciju tam īpaši paredzētos kanālos un gadījumos, kad notiek informācijas apmaiņa par darbinieku pienākumu atjaunināt savu informāciju.

Papildus tam Komisija veic visu attiecīgo lietu atjaunināšanas darbu, ko paredzēts pabeigt līdz 2019. gada beigām.

---

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

| 8.10.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 340/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 340/269

---

GADA PĀRSKATS PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO 8., 9., 10. UN 11. EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

(2019/C 340/02)

SATURS

| EAF — | Gada pārskats par darbībām, ko finansē no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) | 273 |
| --- | --- | --- |

EAF —

| Komisijas atbildes | 295 |
| --- | --- |

2018. finanšu gada pārskats par darbībām, ko finansē no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda

SATURS

| Ievads | 1.–5. |
| --- | --- |

| Eiropas attīstības fondu īss apraksts | 2.–5. |
| --- | --- |

| I nodaļa. 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu izpilde | 6.–9. |
| --- | --- |

| II nodaļa. ERP ticamības deklarācija par Eiropas attīstības fondiem | I.–37. |
| --- | --- |

| ERP ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīga revidenta ziņojums | I–XXI |
| --- | --- |

| Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija | 10.–37. |
| --- | --- |

| Revīzijas tvērums un pieeja | 10.–14. |
| --- | --- |

| Pārskatu ticamība | 15. |
| --- | --- |

| Darījumu pareizība | 16.–22. |
| --- | --- |

| Gada darbības pārskats un citi pārvaldības pasākumi | 23.–37. |
| --- | --- |

| Secinājums un ieteikumi | 38.–41. |
| --- | --- |

| Secinājums | 38.–39. |
| --- | --- |

| Ieteikumi | 40.–41. |
| --- | --- |

| III nodaļa. Darbības rezultāti | 42.–43. |
| --- | --- |

| I pielikums – | Eiropas attīstības fondu darījumu pārbaužu rezultāti |
| --- | --- |

I pielikums –

| II pielikums – | EAF maksājumi 2018. gadā – galvenie reģioni |
| --- | --- |

II pielikums –

| III pielikums – | Eiropas attīstības fondiem iepriekš formulēto ieteikumu izpildes pārbaude |
| --- | --- |

III pielikums –

Ievads

| 1. | Šajā gada pārskatā izklāstīti mūsu konstatējumi par 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fondu (EAF). Apskats par šīs jomas darbībām un izdevumiem 2018. gadā ir sniegts
  1. izcēlumā
  .






  1. izcēlums


  Eiropas attīstības fondi – 2018. gada finanšu apskats


















  (1) | Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sk. 13. punktu ERP 2018. gada pārskata par budžeta izpildi
  1.1. pielikumā
  ). |
| --- | --- | --- |

1.

1. izcēlums

Eiropas attīstības fondi – 2018. gada finanšu apskats

Image 64

Image 65

(1)

Saskaņā ar pakārtoto darījumu vienādoto definīciju (sk. 13. punktu ERP 2018. gada pārskata par budžeta izpildi
  1.1. pielikumā
  ).

| Avots: | ERP, pamatojoties uz 2018. gada konsolidētajiem pārskatiem par 8., 9., 10. un 11. EAF un DEVCO ĢD 2018. gada darbības pārskatu. |
| --- | --- |

Avots:

ERP, pamatojoties uz 2018. gada konsolidētajiem pārskatiem par 8., 9., 10. un 11. EAF un DEVCO ĢD 2018. gada darbības pārskatu.

Eiropas attīstības fondu īss apraksts

| 2. | Eiropas attīstības fondi, kurus izveidoja 1959. gadā, ir galvenais instruments, ar kuru Eiropas Savienība (ES) sniedz attīstības sadarbības palīdzību Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). Patlaban ES attiecības ar ĀKK valstīm un AZT reglamentē partnerības nolīgums, kas uz 20 gadiem 2000. gada 23. jūnijā tika noslēgts Kotonū (Kotonū nolīgums). Tā galvenais mērķis ir mazināt un visbeidzot likvidēt nabadzību. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eiropas attīstības fondu īpašās iezīmes minētas turpmāk.






  a) | Tos finansē dalībvalstis saskaņā ar kvotām jeb “iemaksu skalu”, ko noteikušas dalībvalstu valdības Eiropas Savienības Padomē. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Tos finansē dalībvalstis saskaņā ar kvotām jeb “iemaksu skalu”, ko noteikušas dalībvalstu valdības Eiropas Savienības Padomē.

| b) | Tos pārvalda Komisija ārpus ES vispārējā budžeta un Eiropas Investīciju banka (EIB). |
| --- | --- |

b)

Tos pārvalda Komisija ārpus ES vispārējā budžeta un Eiropas Investīciju banka (EIB).

| c) | Tā kā Eiropas attīstības fondi balstās uz iekšēju nolīgumu starp valdībām, Eiropas Parlamentam ir mazāka ietekme uz to darbību nekā uz attīstības sadarbības instrumentiem, kurus finansē no ES vispārējā budžeta, proti, Parlaments nav iesaistīts EAF resursu izveidē un sadalē. Tomēr Eiropas Parlaments ir budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, izņemot ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB un kurš tādējādi ir ārpus mūsu revīzijas tvēruma (1) (2). |
| --- | --- |

c)

Tā kā Eiropas attīstības fondi balstās uz iekšēju nolīgumu starp valdībām, Eiropas Parlamentam ir mazāka ietekme uz to darbību nekā uz attīstības sadarbības instrumentiem, kurus finansē no ES vispārējā budžeta, proti, Parlaments nav iesaistīts EAF resursu izveidē un sadalē. Tomēr Eiropas Parlaments ir budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, izņemot ieguldījumu mehānismam, kuru pārvalda EIB un kurš tādējādi ir ārpus mūsu revīzijas tvēruma (1) (2).

| d) | Gada pārskata principu Eiropas attīstības fondiem nepiemēro: EAF nolīgumus parasti noslēdz uz saistību periodu, kas ir no pieciem līdz septiņiem gadiem, bet maksājumus var veikt daudz ilgāk. |
| --- | --- |

d)

Gada pārskata principu Eiropas attīstības fondiem nepiemēro: EAF nolīgumus parasti noslēdz uz saistību periodu, kas ir no pieciem līdz septiņiem gadiem, bet maksājumus var veikt daudz ilgāk.

| 4. | Eiropas attīstības fondus gandrīz pilnībā pārvalda Komisijas Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts (DEVCO ĢD) (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Šajā pārskatā aptvertie izdevumi ir veikti saskaņā ar plašu metožu spektru (4), ko īsteno 79 valstīs. |
| --- | --- |

5.

I nodaļa. 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) finanšu izpilde

| 6. | Astotajam EAF (1995.–2000. g.) bija atvēlēti 12 840 miljoni EUR, devītajam EAF (2000.–2007. g.) –13 800 miljoni EUR un desmitajam EAF (2008.–2013. g.) –22 682 miljoni EUR. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Iekšējais nolīgums par 11. EAF (5) (2015.–2020. g.) stājās spēkā 2015. gada 1. martā (6). Vienpadsmitajam EAF ir atvēlēti 30 506 miljoni EUR (7), no kuriem 29 089 miljoni EUR ir piešķirti ĀKK valstīm un 364,5 miljoni EUR – aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). |
| --- | --- |

7.

| 8. | EAF resursu izlietojums 2018. gadā un apkopotā veidā ir parādīts
  2. izcēlumā
  .






  2. izcēlums


  EAF resursu izlietojums 2018. gada 31. decembrī





















  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| | | Stāvoklis 2017. gada beigās | Budžeta izpilde 2018. finanšu gadā (neto) (13) | Stāvoklis 2018. gada beigās | |
| | | Kopsumma | Izpildes rādītājs (9) | 8. EAF (10) | 9. EAF (10) | 10. EAF | 11. EAF (10) | Kopsumma | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kopsumma | Izpildes rādītājs (9) | |
| | A. | RESURSI (8) |

8.

2. izcēlums

EAF resursu izlietojums 2018. gada 31. decembrī

(miljoni EUR)

Stāvoklis 2017. gada beigās

Budžeta izpilde 2018. finanšu gadā (neto) (13)

Stāvoklis 2018. gada beigās

Kopsumma

Izpildes rādītājs (9)

8. EAF (10)

9. EAF (10)

10. EAF

11. EAF (10)

Kopsumma

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kopsumma

Izpildes rādītājs (9)

A.

76 924

–7

–40

–65

126

14

10 378

15 390

21 423

29 747

76 938

| B. | IZLIETOJUMS |
| --- | --- |

B.

| 1. | Vispārējās saistības (11) |
| --- | --- |

1.

65 852

8,6  %

–4

–33

–147

4 332

4 148

10 378

15 358

20 905

23 359

70 000

9,1  %

| 2. | Individuālās saistības (12) |
| --- | --- |

2.

59 243

7,7  %

0

16

236

4 687

4 939

10 376

15 305

20 361

18 140

64 182

8,3  %

| 3. | Maksājumi |
| --- | --- |

3.

49 498

6,4  %

0

23

1 076

2 970

4 069

10 375

15 187

18 829

9 176

53 567

7,0  %

| C. | Nenokārtotās saistības (B1-B3) |
| --- | --- |

C.

16 354

2,1  %

3

171

2 076

14 183

16 433

2,1  %

| D. | Pieejamais atlikums (A-B1) |
| --- | --- |

D.

11 072

1,4  %

0

32

518

6 388

6 938

0,9  %

| Avots: | Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2018. gada konsolidētajiem pārskatiem par 8., 9., 10. un 11. EAF. Norādītie skaitļi neattiecas uz EIB pārvaldīto EAF daļu. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2018. gada konsolidētajiem pārskatiem par 8., 9., 10. un 11. EAF. Norādītie skaitļi neattiecas uz EIB pārvaldīto EAF daļu.

| 9. | DEVCO ĢD 2018. gadā turpināja centienus samazināt veco priekšfinansējumu un neizlietotās saistības un bija noteicis mērķrādītāju 25 % (14) (sk.
  3. izcēlumu
  ).






  3. izcēlums


  Galvenie darbības rādītāji attiecībā uz vecā priekšfinansējuma, neizlietoto saistību un spēku zaudējušo līgumu samazināšanu







  DEVCO ĢD šo mērķi pārsniedza, samazinot veco priekšfinansējumu par 43,79 % visā savā atbildības jomā (par 40,33 % attiecībā uz EAF) un vecās, neizlietotās saistības par 39,71 % (par 37,10 % attiecībā uz EAF).

  DEVCO ĢD arī sasniedza galveno darbības rādītāju mērķi (mērķrādītājs zem 15 %) attiecībā uz veco, spēku zaudējušo līgumu daļu, kopumā panākot 13,88 % rezultātu. Kaut arī mērķis netika sasniegts attiecībā uz EAF, salīdzinājumā ar 2017. gadu procentuālie rādītāji uzlabojās. Tāpat kā iepriekšējos gados galvenais iemesls atšķirībām starp EAF un pārējās DEVCO ĢD atbildības jomas rezultātiem bija tas, ka ir tehniski sarežģīti slēgt tos EAF līgumus, kuru iekasēšanas rīkojumi nebija izpildīti. Saskaņā ar jauno procedūru, kuru ieviesa 2017. gada septembrī, DEVCO ĢD izdevās samazināt procentuālos rādītājus no 18,75 % 2017. gadā līdz 17,27 % 2018. gadā. |
| --- | --- |

9.

3. izcēlums

Galvenie darbības rādītāji attiecībā uz vecā priekšfinansējuma, neizlietoto saistību un spēku zaudējušo līgumu samazināšanu

DEVCO ĢD šo mērķi pārsniedza, samazinot veco priekšfinansējumu par 43,79 % visā savā atbildības jomā (par 40,33 % attiecībā uz EAF) un vecās, neizlietotās saistības par 39,71 % (par 37,10 % attiecībā uz EAF).

DEVCO ĢD arī sasniedza galveno darbības rādītāju mērķi (mērķrādītājs zem 15 %) attiecībā uz veco, spēku zaudējušo līgumu daļu, kopumā panākot 13,88 % rezultātu. Kaut arī mērķis netika sasniegts attiecībā uz EAF, salīdzinājumā ar 2017. gadu procentuālie rādītāji uzlabojās. Tāpat kā iepriekšējos gados galvenais iemesls atšķirībām starp EAF un pārējās DEVCO ĢD atbildības jomas rezultātiem bija tas, ka ir tehniski sarežģīti slēgt tos EAF līgumus, kuru iekasēšanas rīkojumi nebija izpildīti. Saskaņā ar jauno procedūru, kuru ieviesa 2017. gada septembrī, DEVCO ĢD izdevās samazināt procentuālos rādītājus no 18,75 % 2017. gadā līdz 17,27 % 2018. gadā.

II nodaļa. ERP ticamības deklarācija par Eiropas attīstības fondiem

ERP ticamības deklarācija par 8., 9., 10. un 11. EAF Eiropas Parlamentam un Padomei – Neatkarīga revidenta ziņojums

Atzinums

| I. | Mēs revidējām:






  a) | 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatus, kuros ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas pārskats un pārskats par neto aktīvu pārmaiņām, kā arī ziņojumu par finanšu izpildi finanšu gadā, kas beidzās 2018. gada 31. decembrī, un kurus Komisija apstiprināja 2019. gada 26. jūnijā; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskatus, kuros ietilpst bilance, finanšu darbības rezultātu pārskats, naudas plūsmas pārskats un pārskats par neto aktīvu pārmaiņām, kā arī ziņojumu par finanšu izpildi finanšu gadā, kas beidzās 2018. gada 31. decembrī, un kurus Komisija apstiprināja 2019. gada 26. jūnijā;

| b) | to pakārtoto darījumu likumību un pareizību, par kuru finanšu pārvaldību atbild Komisija (15). |
| --- | --- |

b)

to pakārtoto darījumu likumību un pareizību, par kuru finanšu pārvaldību atbild Komisija (15).

Pārskatu ticamība

| Atzinums par pārskatu ticamību









  II. | Uzskatām, ka 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda gada pārskati par 2018. gada 31. decembrī slēgto gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo šo fondu finanšu stāvokli 2018. gada 31. decembrī, to darbības rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā saskaņā ar Eiropas attīstības fondu finanšu regulu un grāmatvedības noteikumiem, kas balstās uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem. |
| --- | --- |

Atzinums par pārskatu ticamību

II.

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

| Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību









  III. | Mēs uzskatām, ka pārskatiem par 2018. gada 31. decembrī slēgto gadu pakārtotie ieņēmumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi. |
| --- | --- |

Atzinums par ieņēmumu likumību un pareizību

III.

Izdevumi

| Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību









  IV. | Ņemot vērā to jautājumu nopietnību, kas aprakstīti punktā, kurā pamato negatīvu atzinumu par pārskatiem pakārtoto izdevumu likumību un pareizību, mēs uzskatām, ka izdevumos, kas pieņemti pārskatos par 2018. gada 31. decembrī slēgto gadu, ir būtisks kļūdu līmenis. |
| --- | --- |

Negatīvs atzinums par izdevumu likumību un pareizību

IV.

Atzinuma pamatojums

| V. | Mēs veicām revīziju saskaņā ar Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA) un ētikas kodeksiem un INTOSAI starptautiskajiem augstāko revīzijas iestāžu standartiem (ISSAI). Mūsu pienākumi saskaņā ar šiem standartiem un kodeksiem ir plašāk aprakstīti šā ziņojuma iedaļā, kas attiecas uz revidenta pienākumiem. Mēs esam neatkarīgi un ievērojam ētiskos pienākumus saskaņā ar Profesionālo grāmatvežu ētikas kodeksu, ko izstrādājusi Starptautiskās Ētikas standartu padome grāmatvežiem. Uzskatām, ka gūtie revīzijas pierādījumi ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. |
| --- | --- |

V.

Pamats negatīvam atzinumam par izdevumu likumību un pareizību

| VI. | Izdevumos, kuri 2018. gadā iegrāmatoti attiecībā uz 8., 9., 10. un 11. EAF, ir būtisks kļūdu līmenis. Mūsu aplēstais kļūdu līmenis pārskatu pieņemtajos izdevumos ir 5,2 %. |
| --- | --- |

VI.

Galvenie revīzijas jautājumi

| VII. | Galvenie revīzijas jautājumi ir tie, kuri saskaņā ar mūsu profesionālo spriedumu mūsu veiktajā kārtējā perioda finanšu pārskatu revīzijā bija vissvarīgākie. Šos jautājumus Palāta skatīja finanšu pārskatu revīzijas kopējā kontekstā un formulējot savu atzinumu par pārskatiem, bet par šiem jautājumiem mēs nesniedzam atsevišķu atzinumu. |
| --- | --- |

VII.

Uzkrātie izdevumi

| VIII. | Mēs novērtējām pārskatos izklāstītos uzkrātos izdevumus (sk. 2.8. skaidrojumu), uz kuriem attiecas augsta aplēses pakāpe. 2018. gada beigās Komisija lēsa, ka attiecināmie izdevumi, kuri ir radušies, bet kurus saņēmēji vēl nav paziņojuši, ir 5 133 miljoni EUR (2017. gada beigās: 4 653 miljoni EUR). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Lai novērstu risku, ka uzkrājumi ir uzrādīti nepareizi, mēs pārbaudījām šo uzkrājumu aplēses aprēķinu un caurskatījām 30 atsevišķu līgumu izlasi. Šā darba rezultātā mēs secinājām, ka galīgajos pārskatos atzītie uzkrātie izdevumi bija pareizi. |
| --- | --- |

IX.

Potenciālā ietekme, kuru uz EAF 2018. gada pārskatiem rada Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

| X. | Apvienotā Karaliste (AK) 2017. gada 29. martā oficiāli paziņoja Eiropadomei par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (ES). 2018. gada 19. martā Komisija publicēja izstāšanās līguma projektu, kurā aprakstīta virzība, kas panākta sarunās ar AK. Izstāšanās līguma projektā teikts, ka AK turpinās piedalīties Eiropas attīstības fondos līdz 11. EAF slēgšanai un visos iepriekšējos vēl atvērtajos Eiropas attīstības fondos, tā uzņemsies visus tos pašus pienākumus, ko dalībvalstis saskaņā ar iekšējo nolīgumu, ar kuru 11. EAF tika izveidots, kā arī pienākumus attiecībā uz iepriekšējiem Eiropas attīstības fondiem līdz to slēgšanai. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Izstāšanās līguma projektā arī norādīts, ka gadījumā, ja par kādām summām no 10. EAF vai no iepriekšējo Eiropas attīstības fondu projektiem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, kad šis līgums stājas spēkā, šo summu AK daļa netiks izmantota atkārtoti. Tas pats attiecas uz AK daļu 11. EAF līdzekļos, par kuriem saistības nav uzņemtas vai ir atceltas pēc 2020. gada 31. decembra. Sarunas par AK izstāšanos no Eiropas Savienības joprojām turpinās, tāpēc līguma galīgais teksts vēl nav apstiprināts. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Pamatojoties uz to, nav finanšu ietekmes, kas paziņojama saistībā ar 2018. gada EAF pārskatiem. Mēs secinām, ka EAF pārskati 2018. gada 31. decembrī pareizi atspoguļo stāvokli saistībā ar izstāšanās procesu. |
| --- | --- |

XII.

Vadības pienākumi

| XIII. | Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un 11. EAF Finanšu regulu vadības pienākums ir sagatavot un iesniegt EAF gada pārskatus, pamatojoties uz starptautiski atzītiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, un nodrošināt tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie pienākumi ietver iekšējās kontroles mehānismu izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un izklāstu tā, lai krāpšanas vai kļūdas dēļ tajos nebūtu sniegtas būtiski nepareizas ziņas. Komisijai ir galīgā atbildība par EAF pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Sagatavojot EAF pārskatus, Komisijas pienākums ir novērtēt Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību, izklāstīt visus svarīgos jautājumus un izmantot darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisija ir atbildīga par Eiropas attīstības fondu finanšu pārskatu sagatavošanas procesa pārraudzību. |
| --- | --- |

XV.

Revidenta pienākumi EAF pārskatu un pakārtoto darījumu revīzijā

| XVI. | Mūsu mērķi ir iegūt pamatotu pārliecību par to, ka EAF pārskatos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi, un, balstoties uz mūsu veikto revīziju, sniegt Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un tiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Pamatota pārliecība ir augsts pārliecības līmenis, bet tā nav garantija, ka revīzijā vienmēr tiks atklāti visi iespējamie būtiski nepareizu ziņu vai būtisku neatbilstību gadījumi. Tie var rasties krāpšanas vai kļūdas dēļ un tos uzskata par būtiskiem tad, ja var pamatoti sagaidīt, ka atsevišķi vai kopā tie varētu ietekmēt saimnieciskus lēmumus, kuri pieņemti, pamatojoties uz EAF pārskatiem. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Revīzijā, ko veicam saskaņā ar ISA un ISSAI, mēs liekam lietā profesionālo spriedumu un visas revīzijas gaitā saglabājam profesionāli skeptisku attieksmi. Mēs arī:






  — | apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ EAF pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts EAF tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti, |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

apzinām un novērtējam riskus, ka krāpšanas vai kļūdas dēļ EAF pārskatos ir sniegtas būtiski nepareizas ziņas vai ka saistībā ar pakārtotajiem darījumiem ir būtiski pārkāpts EAF tiesiskais regulējums. Mēs izstrādājam un īstenojam revīzijas procedūras, lai reaģētu uz šo risku, un iegūstam revīzijas pierādījumus, kas ir pietiekami un piemēroti mūsu atzinuma pamatošanai. Gadījumus, kad būtiski nepareizas ziņas ir sniegtas vai neatbilstības radušās krāpšanas dēļ, ir grūtāk atklāt nekā kļūdas izraisītus gadījumus, jo krāpšana var ietvert slepenu vienošanos, viltošanu, tīšus izlaidumus, datu sagrozīšanu vai iekšējās kontroles apiešanu. Attiecīgi ir lielāks risks, ka šādi gadījumi paliks neatklāti,

| — | iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti, |
| --- | --- |

—

iepazīstamies ar iekšējo kontroli, kas attiecas uz revīziju, lai izstrādātu atbilstošas revīzijas procedūras, nevis lai sniegtu atzinumu par iekšējās kontroles efektivitāti,

| — | novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju, |
| --- | --- |

—

novērtējam izmantoto grāmatvedības metožu piemērotību un vadības veikto grāmatvedības aplēšu pamatotību un ar to saistīto vadības sniegto informāciju,

| — | izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju EAF pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu, |
| --- | --- |

—

izdarām secinājumus par to, vai vadība ir pienācīgi izmantojusi darbības turpināšanas pieņēmumu grāmatvedībā un, pamatojoties uz iegūtajiem revīzijas pierādījumiem, spriežam, vai attiecībā uz notikumiem vai nosacījumiem pastāv būtiska nenoteiktība, kas var radīt nopietnas šaubas par Eiropas attīstības fondu spēju turpināt darbību. Ja secinām, ka šāda būtiska nenoteiktība pastāv, mums savā ziņojumā uz to ir jāvērš uzmanība, norādot uz attiecīgo informāciju EAF pārskatos, vai arī, ja šī informācija ir neadekvāta, mums ir jāgroza savs atzinums. Mūsu secinājumi balstās uz revīzijas pierādījumiem, kas iegūti līdz ziņojuma sagatavošanai. Tomēr turpmāki notikumi vai nosacījumi var likt organizācijai pārtraukt darbības turpināšanu,

| — | novērtējam gada pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi gada pārskatos ir izklāstīti patiesi. |
| --- | --- |

—

novērtējam gada pārskatu vispārējo izklāstu, uzbūvi un saturu, tostarp visas informācijas sniegšanu, un vērtējam, vai pakārtotie darījumi un notikumi gada pārskatos ir izklāstīti patiesi.

| XVIII. | Mēs sazināmies ar vadību arī par revīzijai plānoto tvērumu un laika grafiku, kā arī par nozīmīgiem revīzijas konstatējumiem, tostarp par visiem konstatējumiem, kas attiecas uz būtiskiem iekšējās kontroles trūkumiem. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Attiecībā uz ieņēmumiem mēs pārbaudām visas dalībvalstu iemaksas un citu veidu ieņēmumu darījumu izlasi. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Saistībā ar izdevumiem mēs pārbaudām maksājumu darījumus, kad izdevumi ir radušies un ir iegrāmatoti un pieņemti. Šī pārbaude aptver visas maksājumu kategorijas (izņemot avansa maksājumus) to veikšanas stadijā. Avansa maksājumus pārbauda tad, kad līdzekļu saņēmējs ir sniedzis pierādījumu par to atbilstīgu izmantošanu un iestāde vai struktūra ir pieņēmusi šo pierādījumu, avansa maksājumu dzēšot, kas var nenotikt līdz nākamajam gadam. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | No jautājumiem, kas apspriesti ar Komisiju, mēs apzinām tos, kuri EAF pārskatu revīzijā ir vissvarīgākie un kuri tādējādi ir galvenie revīzijas jautājumi kārtējā periodā. Šos jautājumus mēs aprakstām savā ziņojumā, ja vien ar likumu vai noteikumiem nav aizliegta to atklāšana plašākai sabiedrībai vai – ārkārtīgi retos gadījumos – ja mēs secinām, ka informācija mūsu ziņojumā nav jāsniedz, jo ir pamats domāt, ka tās atklāšana varētu radīt negatīvas sekas, kuras būtu lielākas par labumu, ko gūtu sabiedrība. |
| --- | --- |

XXI.

2019. gada 11. jūlijā

Priekšsēdētājs

Klaus-Heiner LEHNE

Eiropas Revīzijas palāta

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURGA

Ticamības deklarāciju pamatojošā informācija

Revīzijas tvērums un pieeja

| 10. | Mūsu revīzijas pieeja un metodes ir izklāstītas ERP 2018. gada pārskata par budžeta izpildi
  1.1. pielikumā
  . |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mūsu apsvērumi par EAF pārskatu ticamību balstās uz 8., 9., 10. un 11. EAF finanšu pārskatiem (16), kurus saskaņā ar EAF finanšu regulu (17) ir apstiprinājusi Komisija un kurus Palāta kopā ar grāmatveža apliecinājuma vēstuli ir saņēmusi 2019. gada 27. jūnijā. Mēs pārbaudījām summas un informāciju, vērtējām izmantotos grāmatvedības principus, kā arī Komisijas veiktās nozīmīgās aplēses un pārskatu vispārējo izklāstu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Darījumu pareizības revīzijā mēs pārbaudījām 125 darījumu izlasi, kas bija izveidota tā, lai būtu reprezentatīva visam EAF maksājumu spektram; izlasi veidoja 96 maksājumi, kurus bija atļāvušas 19 ES delegācijas (18), un 29 maksājumi, kuri bija apstiprināti Komisijas centrālajos dienestos (19). Tā kā daļa no mūsu revidētās datu kopas bija ietverta DEVCO ĢD atlikušo kļūdu īpatsvara (RER) izpētē (20), savā izlasē mēs iekļāvām vēl 14 darījumus, kuriem piemērojām šīs izpētes koriģētos rezultātus (21). Tādējādi izlases kopējais lielums bija 139 darījumi, un tas atbilst ERP pārliecības iegūšanas modelim. Ja darījumos bija atklātas kļūdas, mēs analizējām attiecīgās sistēmas, lai konstatētu nepilnības. |
| --- | --- |

12.

| 13. | 2018. gadā mēs pārbaudījām arī:






  a) | visas dalībvalstu iemaksas un cita veida ieņēmumu darījumu izlasi; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

visas dalībvalstu iemaksas un cita veida ieņēmumu darījumu izlasi;

| b) | atsevišķas DEVCO ĢD un ES delegāciju izmantotās sistēmas, ietverot: i) ex ante pārbaudes, ko Komisijas darbinieki, ārēji revidenti (kurus nolīgusi Komisija vai galasaņēmēji) vai uzraudzītāji veica pirms maksājumu izpildes; ii) uzraudzību un pārraudzību, īpaši turpmākus pasākumus pēc ārējām revīzijām, un iepriekš minēto atlikušo kļūdu īpatsvara (RER) izpēti; |
| --- | --- |

b)

atsevišķas DEVCO ĢD un ES delegāciju izmantotās sistēmas, ietverot: i) ex ante pārbaudes, ko Komisijas darbinieki, ārēji revidenti (kurus nolīgusi Komisija vai galasaņēmēji) vai uzraudzītāji veica pirms maksājumu izpildes; ii) uzraudzību un pārraudzību, īpaši turpmākus pasākumus pēc ārējām revīzijām, un iepriekš minēto atlikušo kļūdu īpatsvara (RER) izpēti;

| c) | DEVCO ĢD gada darbības pārskatā iekļautās pareizības informācijas ticamību, riskam pakļauto summu, nākotnes korekciju un atgūto līdzekļu aprēķina metodoloģijas konsekvenci un šo ziņu iekļaušanu Komisijas budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR); |
| --- | --- |

c)

DEVCO ĢD gada darbības pārskatā iekļautās pareizības informācijas ticamību, riskam pakļauto summu, nākotnes korekciju un atgūto līdzekļu aprēķina metodoloģijas konsekvenci un šo ziņu iekļaušanu Komisijas budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR);

| d) | mūsu iepriekšējo ieteikumu izpildi. |
| --- | --- |

d)

mūsu iepriekšējo ieteikumu izpildi.

| 14. | Kā minēts 4. punktā, DEVCO ĢD īsteno lielāko daļu ārējās palīdzības instrumentu, ko finansē gan no ES vispārējā budžeta, gan no EAF. Mūsu apsvērumi par sistēmām un par 2018. gada darbības pārskata un ģenerāldirektora deklarācijas ticamību attiecas uz visu DEVCO ĢD atbildības jomu. |
| --- | --- |

14.

Pārskatu ticamība

| 15. | Veiktajā revīzijā mēs konstatējām, ka pārskatos nebija sniegtas būtiski nepareizas ziņas. |
| --- | --- |

15.

Darījumu pareizība

Ieņēmumi

| 16. | Ieņēmumu darījumos kļūdu līmenis nebija būtisks. |
| --- | --- |

16.

Maksājumi

| 17. | Apskats par rezultātiem, kas iegūti, testējot 125 pārbaudītos maksājumu darījumus, no kuriem 51 (41 %) bija kļūdas, sniegts
  I pielikumā
  . Pamatojoties uz 39 kļūdām, ko esam izteikuši skaitļos, un uz koriģētajiem 2018. gada RER izpētes rezultātiem (sk. 12. punktu), mūsu aplēstais kļūdu līmenis ir 5,2 % (22). No 39 maksājumu darījumiem, kuros bija skaitļos izsakāmas kļūdas, deviņi (23 %) bija galīgie darījumi, kas bija atļauti pēc tam, kad bija veiktas visas ex ante pārbaudes. Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums atbilstoši kļūdas veidam 2018. gadā ir parādīts
  4. izcēlumā
  . Turpmāk
  5. izcēlumā
  minēti šo kļūdu piemēri.






  4. izcēlums


  Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums atbilstoši kļūdas veidam
















  Avots: | Eiropas Revīzijas palāta. |
| --- | --- | --- |

17.

4. izcēlums

Aplēstā kļūdu līmeņa sadalījums atbilstoši kļūdas veidam

Image 66

Avots:

Eiropas Revīzijas palāta.

| 18. | Tāpat kā iepriekšējos gados Komisija un tās īstenotājpartneri pieļāva vairāk kļūdu darījumos, kas attiecas uz programmas aplēsēm, dotācijām, iemaksu nolīgumiem ar starptautiskām organizācijām un deleģēšanas nolīgumiem ar ES dalībvalstu sadarbības aģentūrām, nekā citos atbalsta veidos (23). No pārbaudītā 61 šāda veida darījuma skaitļos izsakāmas kļūdas bija 33 (54 %) darījumos, un tas atbilst 62,5 % no aplēstā kļūdu līmeņa.






  5. izcēlums


  Skaitļos izsakāmo kļūdu piemēri projektu darījumos






  a)   Izdevumi nav radušies
  Komisija noslēdza ieguldījuma nolīgumu ar starptautisku organizāciju par dabas katastrofu riska pārvaldību Karību jūras reģionā. Līguma kopējā vērtība un ES iemaksa bija 12,29 miljoni EUR. Starptautiskā organizācija īstenoja daļu no projekta ar apakšdotācijām citām organizācijām. Pārbaudot desmit atsevišķus izdevumu posteņus, mēs konstatējām četrus gadījumus, kad starptautiskā organizācija bija paziņojusi par avansa maksājumiem citām organizācijām, uzskatot to par izmaksām, kas ir radušās. Mēs noskaidrojām, ka citas organizācijas vēl nebija ne sākušas, ne pabeigušas ar projektu saistīto darbu, un tas nozīmē, ka paziņotie izdevumi (573 494  EUR) vēl nebija radušies.
  b)   Nav būtisku apliecinošo dokumentu
  Komisija apstiprināja dotācijas līgumu ar kādu asociāciju, lai īstenotu kultūras un izglītības jomas projektu Belizā. Līguma kopējā vērtība bija 0,5 miljoni EUR; maksimālā ES iemaksa bija noteikta 0,4 miljonu EUR apmērā. Komisija kļūdaini pieņēma projekta izdevumus (360 000  EUR), pirms bija saņēmusi galīgo finanšu ziņojumu, maksājuma pieprasījumu vai izdevumu apstiprinājumpārbaudes ziņojumu, kā paredzēts līgumā.
  Komisija noslēdza administratīvu nolīgumu ar kādu starptautisko organizāciju par katastrofu riska samazināšanas programmu ĀKK valstīs. Līguma kopējā vērtība un ES iemaksa bija 74,5 miljoni EUR. Starptautiskā organizācija īstenoja daļu no projekta, piešķirot dotācijas trešām personām. Pārbaudot desmit atsevišķus izdevumu posteņus, mēs nesaņēmām apliecinošos dokumentus divos gadījumos, kad trešo personu izdevumi (247 497  EUR) bija paziņoti kā projekta izmaksas.
  c)   Iepirkuma kļūda (vērtēšanas komiteja ir pieņēmusi nepamatotu lēmumu)
  Komisija noslēdza dotāciju nolīgumu ar nevalstisku organizāciju par sanitārijas projekta īstenošanu Haiti. Līguma kopējā vērtība bija 2,86 miljoni EUR; maksimālā ES iemaksa bija noteikta 2 miljonu EUR apmērā. Mēs pārbaudījām desmit atsevišķus izdevumu posteņus, tostarp galīgo maksājumu (8 768  EUR) par sanitārijas bloku būvniecību. NVO izziņoja publiskā iepirkuma konkursu un saņemtos piedāvājumus novērtēja pēc tehniskiem un finanšu kritērijiem. Līguma slēgšanas tiesības bez plašāka pamatojuma tika piešķirtas pretendentam, kuram bija otrs augstākais punktu skaits, nevis pretendentam ar visaugstāko punktu skaitu.
  Komisija noslēdza ieguldījuma nolīgumu ar starptautisku organizāciju par publisko finanšu pārvaldības atbalstu Jamaikā. Līguma kopējā vērtība un ES iemaksa bija 5 miljoni EUR. Kad notika iepirkums par piegādēm (193 700  EUR) projekta vajadzībām, starptautiskā organizācija par attiecināmiem piegādātājiem uzskatīja tikai valstis, kuras bija organizācijas dalībnieces. Tas izslēdza vairākas valstis, tostarp dažas ES dalībvalstis, kurām jābūt tiesīgām piedalīties ES finansētos projektos.
  d)   Netiešās izmaksas deklarētas kā tiešās izmaksas
  Komisija noslēdza ieguldījuma nolīgumu ar starptautisku organizāciju par publisko finanšu pārvaldības atbalstu Kenijā. Līguma kopējā vērtība un ES iemaksa bija 19 miljoni EUR. Pārbaudījuši desmit atsevišķus izdevumu posteņus, mēs secinājām, ka starptautiskās organizācijas partneru netiešās izmaksas (24 278  EUR) bija paziņotas kā tiešās izmaksas. Tā kā starptautiskā organizācija deklarēja 7 % netiešo izmaksu, pamatojoties uz kopējām tiešajām izmaksām, kas paziņotas finanšu ziņojumā, partneru netiešās izmaksas bija jāņem vērā atbilstoši vienotai likmei, ko Komisija saskaņojusi ar starptautisku organizāciju. |
| --- | --- |

18.

5. izcēlums

Skaitļos izsakāmo kļūdu piemēri projektu darījumos

a)   Izdevumi nav radušies

Komisija noslēdza ieguldījuma nolīgumu ar starptautisku organizāciju par dabas katastrofu riska pārvaldību Karību jūras reģionā. Līguma kopējā vērtība un ES iemaksa bija 12,29 miljoni EUR. Starptautiskā organizācija īstenoja daļu no projekta ar apakšdotācijām citām organizācijām. Pārbaudot desmit atsevišķus izdevumu posteņus, mēs konstatējām četrus gadījumus, kad starptautiskā organizācija bija paziņojusi par avansa maksājumiem citām organizācijām, uzskatot to par izmaksām, kas ir radušās. Mēs noskaidrojām, ka citas organizācijas vēl nebija ne sākušas, ne pabeigušas ar projektu saistīto darbu, un tas nozīmē, ka paziņotie izdevumi (573 494  EUR) vēl nebija radušies.

b)   Nav būtisku apliecinošo dokumentu

Komisija apstiprināja dotācijas līgumu ar kādu asociāciju, lai īstenotu kultūras un izglītības jomas projektu Belizā. Līguma kopējā vērtība bija 0,5 miljoni EUR; maksimālā ES iemaksa bija noteikta 0,4 miljonu EUR apmērā. Komisija kļūdaini pieņēma projekta izdevumus (360 000  EUR), pirms bija saņēmusi galīgo finanšu ziņojumu, maksājuma pieprasījumu vai izdevumu apstiprinājumpārbaudes ziņojumu, kā paredzēts līgumā.

Komisija noslēdza administratīvu nolīgumu ar kādu starptautisko organizāciju par katastrofu riska samazināšanas programmu ĀKK valstīs. Līguma kopējā vērtība un ES iemaksa bija 74,5 miljoni EUR. Starptautiskā organizācija īstenoja daļu no projekta, piešķirot dotācijas trešām personām. Pārbaudot desmit atsevišķus izdevumu posteņus, mēs nesaņēmām apliecinošos dokumentus divos gadījumos, kad trešo personu izdevumi (247 497  EUR) bija paziņoti kā projekta izmaksas.

c)   Iepirkuma kļūda (vērtēšanas komiteja ir pieņēmusi nepamatotu lēmumu)

Komisija noslēdza dotāciju nolīgumu ar nevalstisku organizāciju par sanitārijas projekta īstenošanu Haiti. Līguma kopējā vērtība bija 2,86 miljoni EUR; maksimālā ES iemaksa bija noteikta 2 miljonu EUR apmērā. Mēs pārbaudījām desmit atsevišķus izdevumu posteņus, tostarp galīgo maksājumu (8 768  EUR) par sanitārijas bloku būvniecību. NVO izziņoja publiskā iepirkuma konkursu un saņemtos piedāvājumus novērtēja pēc tehniskiem un finanšu kritērijiem. Līguma slēgšanas tiesības bez plašāka pamatojuma tika piešķirtas pretendentam, kuram bija otrs augstākais punktu skaits, nevis pretendentam ar visaugstāko punktu skaitu.

Komisija noslēdza ieguldījuma nolīgumu ar starptautisku organizāciju par publisko finanšu pārvaldības atbalstu Jamaikā. Līguma kopējā vērtība un ES iemaksa bija 5 miljoni EUR. Kad notika iepirkums par piegādēm (193 700  EUR) projekta vajadzībām, starptautiskā organizācija par attiecināmiem piegādātājiem uzskatīja tikai valstis, kuras bija organizācijas dalībnieces. Tas izslēdza vairākas valstis, tostarp dažas ES dalībvalstis, kurām jābūt tiesīgām piedalīties ES finansētos projektos.

d)   Netiešās izmaksas deklarētas kā tiešās izmaksas

Komisija noslēdza ieguldījuma nolīgumu ar starptautisku organizāciju par publisko finanšu pārvaldības atbalstu Kenijā. Līguma kopējā vērtība un ES iemaksa bija 19 miljoni EUR. Pārbaudījuši desmit atsevišķus izdevumu posteņus, mēs secinājām, ka starptautiskās organizācijas partneru netiešās izmaksas (24 278  EUR) bija paziņotas kā tiešās izmaksas. Tā kā starptautiskā organizācija deklarēja 7 % netiešo izmaksu, pamatojoties uz kopējām tiešajām izmaksām, kas paziņotas finanšu ziņojumā, partneru netiešās izmaksas bija jāņem vērā atbilstoši vienotai likmei, ko Komisija saskaņojusi ar starptautisku organizāciju.

| 19. | Par desmit darījumiem, kurus īstenoja starptautiskas organizācijas, tās nenosūtīja būtiskus apliecinošos dokumentus saprātīgos termiņos. Tas negatīvi ietekmēja mūsu revīzijas darba plānošanu un izpildi; piemēram, dažos gadījumos mēs nespējām veikt projektu apmeklējumus uz vietas (sk.
  6. izcēlumu
  ). Šāds sadarbības trūkums ir pretrunā Līgumam par Eiropas Savienības darbību (24), kur noteikts, ka ERP ir tiesības saņemt prasīto informāciju. Atzinumā Nr. 10/2018 (25) mēs iesakām Komisijai apsvērt iespēju pastiprināt starptautisko organizāciju pienākumu nosūtīt ERP nepieciešamos dokumentus, lai mēs varētu pabeigt revīzijas.






  6. izcēlums


  Starptautiskās organizācijas nesadarbojas






  2018. gada septembrī mēs informējām Komisiju par to, ka apmeklēsim Mozambiku, lai revidētu ūdens apgādes un sanitārijas projektu, kuru īstenoja Unicef, un pārtikas nodrošinājuma un nepietiekama uztura novēršanas projektu, kuru īstenoja Pasaules Pārtikas programma.
  Lai sagatavotu revīzijas apmeklējumu un plānotu projektu pārbaudes uz vietas, mēs lūdzām, lai organizācijas mums atsūta vajadzīgos dokumentus par izlasē iekļautajiem izdevumu posteņiem. Tomēr abos gadījumos mēs nesaņēmām informāciju, līdz 2018. gada novembrī ieradāmies Mozambikā, lai sāktu revīziju. Šīs nesadarbošanās dēļ mēs nevarējām apmeklēt projektus uz vietas. Turklāt, kad ieradāmies Mozambikā, organizāciju telpās pieejamie dokumenti joprojām bija nepilnīgi. Tādēļ mēs nespējām pārbaudīt, vai izlasē iekļautie posteņi eksistēja. Turklāt dažus no dokumentiem mēs saņēmām tikai pēc apmeklējuma, un tas ievērojami aizkavēja revīzijas darba pabeigšanu.
  Mēs saskārāmies ar sadarbības trūkumu arī no citu starptautisku organizāciju puses – nesadarbojās Āfrikas Savienības Komisija, Karību jūras reģiona Attīstības banka, ANO attīstības programma un Pasaules Bankas grupa. |
| --- | --- |

19.

6. izcēlums

Starptautiskās organizācijas nesadarbojas

2018. gada septembrī mēs informējām Komisiju par to, ka apmeklēsim Mozambiku, lai revidētu ūdens apgādes un sanitārijas projektu, kuru īstenoja Unicef, un pārtikas nodrošinājuma un nepietiekama uztura novēršanas projektu, kuru īstenoja Pasaules Pārtikas programma.

Lai sagatavotu revīzijas apmeklējumu un plānotu projektu pārbaudes uz vietas, mēs lūdzām, lai organizācijas mums atsūta vajadzīgos dokumentus par izlasē iekļautajiem izdevumu posteņiem. Tomēr abos gadījumos mēs nesaņēmām informāciju, līdz 2018. gada novembrī ieradāmies Mozambikā, lai sāktu revīziju. Šīs nesadarbošanās dēļ mēs nevarējām apmeklēt projektus uz vietas. Turklāt, kad ieradāmies Mozambikā, organizāciju telpās pieejamie dokumenti joprojām bija nepilnīgi. Tādēļ mēs nespējām pārbaudīt, vai izlasē iekļautie posteņi eksistēja. Turklāt dažus no dokumentiem mēs saņēmām tikai pēc apmeklējuma, un tas ievērojami aizkavēja revīzijas darba pabeigšanu.

Mēs saskārāmies ar sadarbības trūkumu arī no citu starptautisku organizāciju puses – nesadarbojās Āfrikas Savienības Komisija, Karību jūras reģiona Attīstības banka, ANO attīstības programma un Pasaules Bankas grupa.

| 20. | Attiecībā uz deviņiem skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumiem un astoņiem skaitļos neizsakāmu kļūdu gadījumiem Komisijai bija pietiekami daudz informācijas, lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu pieņemšanas. Ja Komisija būtu labāk izmantojusi visu tās rīcībā esošo informāciju, aplēstais kļūdu līmenis būtu bijis par 1,3 procentpunktiem zemāks. Mēs konstatējām piecus citus darījumus, kuros bija kļūdas, kas bija jāatklāj ārējiem revidentiem un uzraudzītājiem. Šie gadījumi veidoja 1,1 procentpunktu aplēstajā kļūdu līmenī (26). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Turklāt vēl 17 darījumi, kuros bija skaitļos izsakāma kļūda (27), bija revidēti vai to izdevumiem bija veiktas apstiprinājumpārbaudes. Informāciju, kas bija sniegta revīzijas/izdevumu apstiprinājuma ziņojumos par faktiski paveikto darbu, mēs nevarējām izmantot, lai novērtētu, vai šajās ex ante pārbaudēs bija iespējams atklāt un izlabot kļūdas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Divās jomās pārbaudītajos darījumos kļūdu nebija. Viena joma attiecās uz budžeta atbalstu (28) (deviņi revidēti darījumi). Otra ietvēra gadījumus, kad tika piemērota nosacītā pieeja vairāku līdzekļu devēju finansētiem projektiem, ko īsteno starptautiskās organizācijas (deviņi revidēti darījumi). Plašāka informācija par šo jomu raksturu sniegta ERP 2018. gada pārskata par budžeta izpildi 9. nodaļas 9.9.–9.12. punktā. |
| --- | --- |

22.

Gada darbības pārskats un citi pārvaldības pasākumi

| 23. | Katrā gada darbības pārskatā kopš 2012. gada DEVCO ĢD ir formulējis atrunu par pakārtoto darījumu pareizību. Tāpēc tika pieņemts rīcības plāns, lai novērstu trūkumus DEVCO ĢD īstenotajā kontroles sistēmā. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pagājušajā gadā mēs ziņojām, ka 2016. gada rīcības plāna īstenošanas virzība ir apmierinoša. Desmit pasākumi bija pabeigti, divi bija daļēji īstenoti, bet divi vēl turpinājās. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Savā 2017. gada rīcības plānā DEVCO ĢD turpināja centienus samazināt kļūdu īpatsvaru, veicot pasākumus, kas virzīti uz tagad vai iepriekš apzinātām liela riska jomām: līdzekļiem, kurus netieši pārvalda ar starptautisko organizāciju starpniecību, un dotācijām tiešajā pārvaldībā. Vienlaikus vairāki pasākumi bija saistīti ar korekcijām, lai pieskaņotos jaunajai Finanšu regulai, un daži no tiem bija jāpārceļ uz vēlāku laiku, jo regula tika vēlu pieņemta. Līdz 2019. gada aprīlim deviņi pasākumi bija pabeigti, viens bija daļēji īstenots, bet četri vēl turpinājās. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Divi jauni mērķtiecīgi pasākumi tika pievienoti 2018. gada rīcības plānam un atspoguļoja vajadzību paskaidrot un veicināt vienkāršoto izmaksu iespējas un uz rezultātiem balstītu finansēšanu, ko ieviesa ar jauno Finanšu regulu. Iepriekš eksistējušais pasākums, ar kuru paskaidroja dotāciju procedūras, bija pārformulēts, bet vēl viens, kas adresēts pīlāru novērtējumiem, ko veic starptautiskās organizācijas, bija sadalīts trijās atsevišķās darbībās. Kopumā 2018. gada rīcības plānā bija 13 pasākumi, no kuriem septiņi bija pārnesti no iepriekšējiem gadiem, četri bija pārbaudes pasākumi par iepriekšējiem gadiem un divi bija jauni. |
| --- | --- |

26.

| 27. | DEVCO ĢD kontroles sistēmas pamatā ir ex ante pārbaudes, ko veic, pirms tiek pieņemti saņēmēju deklarētie izdevumi. Arī šogad atklāto kļūdu biežums, tostarp dažas galīgajās deklarācijās, kuras bija pārbaudītas ārējās ex ante revīzijās un izdevumu apstiprinājumpārbaudēs, norāda uz nepilnībām šajās pārbaudēs. |
| --- | --- |

27.

2018. gada atlikušā kļūdu īpatsvara (RER) izpēte

| 28. | DEVCO ĢD 2018. gadā ir veicis septīto RER izpēti, lai novērtētu kļūdu līmeni, kas palicis pēc visām vadības pārbaudēm, kuras visā tā atbildības jomā bija veiktas nolūkā novērst, atklāt un izlabot kļūdas (29). Trešo gadu pēc kārtas saskaņā ar izpētes aplēsi RER bija mazāks par 2 % – Komisijas noteikto būtiskuma slieksni (30). |
| --- | --- |

28.

| 29. | RER izpēte nav ticamības apliecināšanas uzdevums vai revīzija; tā balstās uz DEVCO ĢD izstrādāto metodoloģiju un rokasgrāmatu. Tāpat kā iepriekšējos gados mēs esam konstatējuši ierobežojumus, un tie ir šādi: darījumus ļoti maz pārbauda uz vietas (31), nepilnīgas publiskā iepirkuma procedūru un uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pārbaudes (32) un kļūdu aplēse (33). Visi šie ierobežojumi ļāva iegūt zemāku atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas neatbilst patiesībai. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Līgumslēdzējam, kam uzticēta RER izpēte, ir plašas iespējas interpretēt metodoloģiju, jo RER rokasgrāmatā sniegtas galvenokārt vispārējas norādes, nevis detalizētas instrukcijas. Turklāt RER izpētes līgumu slēdz tikai par vienu gadu, līdz ar to gan līgumslēdzējs, gan pieeja katru gadu var mainīties. Ja DEVCO ĢD izstrādātā RER metodoloģija un norādes būtu izsmeļošākas, tad konsekvences un ticamības līmenis paaugstinātos arī līgumslēdzēja maiņas gadījumā. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Pārbaudot darbu, ko veicis līgumslēdzējs, kuram uzticēta RER izpēte, mēs konstatējām kļūdas un nekonsekvences atsevišķu kļūdu aprēķināšanā un ekstrapolēšanā. Mēs arī pamanījām kļūdas līgumslēdzēja darba dokumentos – tās bija aritmētiskas kļūdas un fakts, ka pārbaudes neaptver visus izdevumu attiecināmības kritērijus. Ja šīs kļūdas izlabotu, atlikušo kļūdu īpatsvars būtu lielāks. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Savā 2017. gada pārskatā mēs norādījām, ka to darījumu skaits, kurus nepārbaudīja padziļināti, jo pilnībā paļāvās uz iepriekšējo kontroles darbu, 2017. gada RER izpētē bija lielāks nekā iepriekšējās. Šogad mēs atzīmējam, ka pilnīgas paļaušanās (jeb padziļināti nepārbaudīto) darījumu procentuālā daļa ir atgriezusies 2016. gada izpētes līmenī. Taču gadījumā, ja iepriekšējā kontroles darbā ir pārbaudīta tikai daļa izdevumu, atrastās kļūdas netiek ekstrapolētas uz nepārbaudīto izdevumu daļu. Līdz ar to izpētē pieņem, ka nepārbaudītajā daļā kļūdu nav, un tas pazemina atlikušo kļūdu īpatsvaru. |
| --- | --- |

32.

2018. gada darbības pārskata pārbaude

| 33. | Ģenerāldirektora 2018. gada darbības pārskata ticamības deklarācijā ir divas atrunas. Pirmā attiecas uz dotācijām, ko DEVCO ĢD vārdā pārvalda NEAR ĢD. Otrā attiecas uz netiešo pārvaldību, ko veic kāda starptautiska organizācija, un skaidri attiecas uz programmām, kuras pārvalda Āfrikas Savienības Komisija un kuras ietver nozīmīgu iepirkumu. Otrā atruna tika formulēta 2017. gadā un palika spēkā attiecībā uz 2018. gadu. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Pirmās atrunas tvērums tika ievērojami sašaurināts gan 2017. gadā, gan 2018. gadā. Tas daļēji bija tāpēc, ka atlikušo kļūdu īpatsvars jau trīs gadus pēc kārtas bija saglabājies zem būtiskuma sliekšņa. Ņemot vērā RER izpētes ierobežojumus 2018. gadā (sk. 29.–32. punktu) un iepriekšējos gados (34), pirmās atrunas šaurais tvērums nav pietiekami pamatots. Tā kā RER izpēte ir viens no galvenajiem elementiem DEVCO ĢD riska novērtējumā, tā ir jāpamato ar pietiekami detalizētiem norādījumiem, lai sniegtu ticamu pamatu atrunai.
  7. izcēlumā
  sniegta 2011.–2018. gada darbības pārskatos formulēto atrunu dinamika.






  7. izcēlums



  DEVCO ĢD 2011.–2018. gada darbības pārskatos formulētās atrunas







  Krasi samazinājusies to izdevumu daļa, par kuriem formulēta atruna











  Avots: | Eiropas Revīzijas palāta. |
| --- | --- | --- |

34.

7. izcēlums

DEVCO ĢD 2011.–2018. gada darbības pārskatos formulētās atrunas

Krasi samazinājusies to izdevumu daļa, par kuriem formulēta atruna

Image 67

Avots:

Eiropas Revīzijas palāta.

| 35. | Saskaņā ar DEVCO ĢD aplēsēm riskam pakļautā kopējā summa slēgšanas laikā ir 49,8 miljoni EUR (35). Pamatojoties uz RER izpēti, šī aplēse ir 29 % samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Mūsu apsvērumi par RER izpēti arī ietekmē aplēses par riskam pakļautajām summām. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Saskaņā ar DEVCO ĢD aplēsēm maksājuma laikā riskam pakļautā kopējā summa ir 64,7 miljoni EUR (36) (1 % no 2018. gada izdevumiem). Ģenerāldirektorāts lēš, ka pēc pārbaudēm, ko tas būs veicis turpmākajos gados, uz 14,9 miljoniem EUR (23 %) attieksies korekcijas (37). |
| --- | --- |

36.

| 37. | 2018. gadā DEVCO ĢD veica vairākus pasākumus, lai uzlabotu to datu kvalitāti, kurus tas izmanto savas koriģētspējas aprēķināšanai, un lai novērstu nepilnības, kuras mēs konstatējām iepriekšējos gados. Tas pastiprināja iekasēšanas rīkojumu uzraudzību un kontroli un veica turpmākus pasākumus, lai izglītotu par to, kā šos rīkojumus pareizi reģistrēt, piemēram, iekļaujot konkrētu norādījumu par iekasēšanas apstākļiem skaidrojumā par 2018. finanšu gada slēgšanu. Attiecībā uz 2018. gada koriģētspēju mēs savā izlasē kļūdas neatradām (38). |
| --- | --- |

37.

Secinājums un ieteikumi

Secinājums

| 38. | Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka Eiropas attīstības fondu pārskati attiecībā uz 2018. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Eiropas attīstības fondu finanšu stāvokli, darbības rezultātus, naudas plūsmas un neto aktīvu pārmaiņas minētajā datumā slēgtajā gadā saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem un grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Kopumā revīzijas pierādījumi liecina, ka attiecībā uz 2018. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu:






  a) | Eiropas attīstības fondu ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks; |
| --- | --- | --- |

39.

a)

Eiropas attīstības fondu ieņēmumos kļūdu līmenis nebija būtisks;

| b) | Eiropas attīstības fondu maksājumu darījumos bija būtisks kļūdu līmenis (sk. 17. –22. punktu). Pamatojoties uz darījumu pārbaudēm un iekļaujot koriģētos RER rezultātus, mēs lēšam, ka kļūdu līmenis ir 5,2 % (sk.
  I pielikumu
  ). |
| --- | --- |

b)

Eiropas attīstības fondu maksājumu darījumos bija būtisks kļūdu līmenis (sk. 17. –22. punktu). Pamatojoties uz darījumu pārbaudēm un iekļaujot koriģētos RER rezultātus, mēs lēšam, ka kļūdu līmenis ir 5,2 % (sk.
  I pielikumu
  ).

Ieteikumi

| 40. | III pielikumā
  iekļauti konstatējumi par to, kā ir izpildīti mūsu 2015. gada pārskatā (39) sniegtie seši ieteikumi, no kuriem DEVCO ĢD pilnībā ir īstenojis (40) 2., 3., 4. un 6. ieteikumu, bet 5. ieteikumu lielākajā daļā aspektu. 1. ieteikums vairs nav piemērojams, jo DEVCO ĢD pieņēma lēmumu uzlabot savu revīziju un izdevumu apliecinājumpārbaužu kvalitāti, grozot darba uzdevumu un vairs neizmantojot kvalitātes skalas. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Pamatojoties uz šo pārbaudi un konstatējumiem un secinājumiem par 2018. gadu, mēs esam sagatavojuši līdz 2020. gadam īstenojamus ieteikumus Komisijai.

  1. ieteikums

  Veikt pasākumus, lai panāktu, ka starptautiskās organizācijas pēc ERP lūguma nosūta tai visus dokumentus vai informāciju, kas tai nepieciešami, lai veiktu LESD paredzētos uzdevumus (sk. 19. punktu).

  2. ieteikums

  Pilnveidot RER izpētes metodoloģiju un rokasgrāmatu nolūkā sniegt izsmeļošākus norādījumus par problēmjautājumiem, kurus esam minējuši šajā pārskatā, un tādējādi nodrošināt pienācīgu pamatojumu DEVCO ĢD riska novērtējumam, kas vajadzīgs atrunām (sk. 29.–34. punktu). |
| --- | --- |

41.

1. ieteikums

Veikt pasākumus, lai panāktu, ka starptautiskās organizācijas pēc ERP lūguma nosūta tai visus dokumentus vai informāciju, kas tai nepieciešami, lai veiktu LESD paredzētos uzdevumus (sk. 19. punktu).

2. ieteikums

Pilnveidot RER izpētes metodoloģiju un rokasgrāmatu nolūkā sniegt izsmeļošākus norādījumus par problēmjautājumiem, kurus esam minējuši šajā pārskatā, un tādējādi nodrošināt pienācīgu pamatojumu DEVCO ĢD riska novērtējumam, kas vajadzīgs atrunām (sk. 29.–34. punktu).

III nodaļa. Darbības rezultāti

| 42. | Uz vietas veiktās pārbaudes mums ļāva ne tikai pārbaudīt darījumu pareizību, bet arī sagatavot apsvērumus par atlasīto darījumu darbības rezultātu aspektiem. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Kad pārbaudēs uz vietas pārliecinājāmies par iepirkto preču esību, konstatējām gadījumus, kad preces bija izmantotas efektīvi un sekmēja projekta mērķu sasniegšanu. Tomēr mēs konstatējām arī tādus gadījumus, kad pasākuma efektivitāte un lietderība bija apdraudētas, jo iepirktās preces/iekārtas netika izmantotas, kā plānots.






  8. izcēlums


  Ar darbības rezultātiem saistītu apsvērumu piemēri






  a)   Efektīva un lietderīga iepirkto preču/iekārtu izmantošana
  Sentlūsijā Komisija atbalstīja līgumu par slimnīcas iekārtu un ar tām saistīto pakalpojumu piegādi. Apmeklējumā uz vietas mēs konstatējām, ka atlasītās preces ir piegādātas, tiek labi apsaimniekotas un izmantotas paredzētajam nolūkam, tā sekmējot pasākuma mērķu sasniegšanu, un līdz ar to ieguvumi galasaņēmējiem bija skaidri.
  b)   Projekta ilgtspēja ir apdraudēta
  Komisija atbalstīja būvdarbu līgumu atsāļošanas iekārtas būvniecībai Džibutijā. Pārbaudē uz vietas mēs konstatējām, ka projektam sākotnēji paredzētā teritorija bija būtiski samazināta un ka jauna osta un armijas bāze bija uzbūvētas tieši blakus atsāļošanas iekārtai. Būvdarbi un sekojošā ostas un armijas bāzes darbība var ietekmēt jūras straumes un ūdens kvalitāti, kā arī ūdens ieguves vietas atrašanos. Visiem šiem faktoriem varētu būt nozīmīga ietekme uz atsāļošanas iekārtas dzīvotspēju, un ir apdraudēta tās ilgtspēja.
  c)   Iepirktās preces/iekārtas netiek izmantotas
  Komisija parakstīja ieguldījuma nolīgumu ar starptautisku organizāciju par publisko finanšu pārvaldības atbalstu Jamaikā. Starptautiskā organizācija projektu īstenoja pilnībā ar savu partneru starpniecību. Pārbaudē uz vietas, ko veicām 2019. gadā, mēs redzējām, ka viens no diviem datoru serveriem, ko projekta vajadzībām iepirka 2017. gada sākumā, bija uzstādīts birojā, kurš revīzijas laikā netika izmantots. Otrs serveris joprojām bija oriģinālajā iepakojumā gandrīz divus gadus pēc piegādes.
  Haiti Komisija noslēdza dotāciju nolīgumu ar nevalstisku organizāciju par sanitārijas projektu. Kad pārbaudījām publiskās tualetes, kas ar dotācijas palīdzību bija uzbūvētas, mēs konstatējām, ka tualetes nedarbojās pienācīgi, un dažas nebija atvērtas lietošanai.
  d)   Nav ievērots saimnieciskuma princips
  Mozambikā Komisija noslēdza dotāciju nolīgumu ar nevalstisku organizāciju par piekļuves uzlabošanu pārtikai un uzturam. Viens no posteņiem, ko atlasījām savai pārbaudei, bija maksājums par raidlugu ciklu, ar kuru bija paredzēts sekmēt noturīgas pārmaiņas uzvedībā. Rēķinu izrakstīja par summu, pamatojoties uz aģentūru nolīgumu starp starptautisko organizāciju un saistītu organizāciju no tās pašas organizāciju kopas, un ar kuru saskaņā starptautiskā organizācija apņēmās iemaksāt 180 000  EUR sev radniecīgai organizācijai. Mēs konstatējām, ka šī summa nav aprēķināta, veicot izmaksu analīzi, bet brīvi noteikta starp divām saistītām starptautiskām organizācijām, pamatojoties uz pieejamo ES finansējumu. |
| --- | --- |

43.

8. izcēlums

Ar darbības rezultātiem saistītu apsvērumu piemēri

a)   Efektīva un lietderīga iepirkto preču/iekārtu izmantošana

Sentlūsijā Komisija atbalstīja līgumu par slimnīcas iekārtu un ar tām saistīto pakalpojumu piegādi. Apmeklējumā uz vietas mēs konstatējām, ka atlasītās preces ir piegādātas, tiek labi apsaimniekotas un izmantotas paredzētajam nolūkam, tā sekmējot pasākuma mērķu sasniegšanu, un līdz ar to ieguvumi galasaņēmējiem bija skaidri.

b)   Projekta ilgtspēja ir apdraudēta

Komisija atbalstīja būvdarbu līgumu atsāļošanas iekārtas būvniecībai Džibutijā. Pārbaudē uz vietas mēs konstatējām, ka projektam sākotnēji paredzētā teritorija bija būtiski samazināta un ka jauna osta un armijas bāze bija uzbūvētas tieši blakus atsāļošanas iekārtai. Būvdarbi un sekojošā ostas un armijas bāzes darbība var ietekmēt jūras straumes un ūdens kvalitāti, kā arī ūdens ieguves vietas atrašanos. Visiem šiem faktoriem varētu būt nozīmīga ietekme uz atsāļošanas iekārtas dzīvotspēju, un ir apdraudēta tās ilgtspēja.

c)   Iepirktās preces/iekārtas netiek izmantotas

Komisija parakstīja ieguldījuma nolīgumu ar starptautisku organizāciju par publisko finanšu pārvaldības atbalstu Jamaikā. Starptautiskā organizācija projektu īstenoja pilnībā ar savu partneru starpniecību. Pārbaudē uz vietas, ko veicām 2019. gadā, mēs redzējām, ka viens no diviem datoru serveriem, ko projekta vajadzībām iepirka 2017. gada sākumā, bija uzstādīts birojā, kurš revīzijas laikā netika izmantots. Otrs serveris joprojām bija oriģinālajā iepakojumā gandrīz divus gadus pēc piegādes.

Haiti Komisija noslēdza dotāciju nolīgumu ar nevalstisku organizāciju par sanitārijas projektu. Kad pārbaudījām publiskās tualetes, kas ar dotācijas palīdzību bija uzbūvētas, mēs konstatējām, ka tualetes nedarbojās pienācīgi, un dažas nebija atvērtas lietošanai.

d)   Nav ievērots saimnieciskuma princips

Mozambikā Komisija noslēdza dotāciju nolīgumu ar nevalstisku organizāciju par piekļuves uzlabošanu pārtikai un uzturam. Viens no posteņiem, ko atlasījām savai pārbaudei, bija maksājums par raidlugu ciklu, ar kuru bija paredzēts sekmēt noturīgas pārmaiņas uzvedībā. Rēķinu izrakstīja par summu, pamatojoties uz aģentūru nolīgumu starp starptautisko organizāciju un saistītu organizāciju no tās pašas organizāciju kopas, un ar kuru saskaņā starptautiskā organizācija apņēmās iemaksāt 180 000  EUR sev radniecīgai organizācijai. Mēs konstatējām, ka šī summa nav aprēķināta, veicot izmaksu analīzi, bet brīvi noteikta starp divām saistītām starptautiskām organizācijām, pamatojoties uz pieejamo ES finansējumu.

---

(1)  Sk. Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/323 par Finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp.), 43., 48.–50. un 58. pantu.

(2)  2012. gadā EIB, Komisijas un Palātas trīspusējā nolīgumā (Padomes 2008. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.), 134. pants) ir izklāstīti noteikumi šo darbību revīzijai, kuru veic Palāta. Uz ieguldījumu mehānismu Palātas ticamības deklarācija neattiecas.

(3)  Izņemot 5 % no 2018. gada EAF izdevumiem, kurus pārvaldīja Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ģenerāldirektorāts (ECHO ĢD).

(4)  Piemēram, būvdarbu/piegādes/pakalpojumu līgumi, dotācijas, budžeta atbalsts, programmu aplēses.

(5)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

(6)  No 2013. līdz 2015. gadam līdzekļus piešķīra, izmantojot pagaidu mehānismu, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību, kamēr nav ratificēts 11. EAF.

(7)  Ieskaitot 1 139 miljonus EUR, ko pārvalda EIB.

(8)  Ietver sākotnējos piešķīrumus 8., 9., 10. un 11. EAF, līdzfinansējumu, procentus, dažādus resursus un pārvedumus no iepriekšējiem EAF.

(9)  Kā resursu procentuālā daļa.

(10)  Negatīvās summas atbilst atceltajām saistībām.

(11)  Vispārējās saistības izriet no finansēšanas lēmumiem.

(12)  Individuālās saistības izriet no atsevišķiem līgumiem.

(13)  Tīrās saistības pēc saistību atcelšanas. Tīrie maksājumi pēc līdzekļu atgūšanas.

(14)  Tas bija noteikts gan kā vispārējs mērķis DEVCO ĢD visai atbildības jomai, gan kā konkrēts mērķis Eiropas attīstības fondiem.

(15)  Saskaņā ar 43., 48.–50. un 58. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, šī ticamības deklarācija neattiecas uz to EAF līdzekļu daļu, kuru pārvalda EIB.

(16)  Sk. Regulas (ES) 2018/1877 39. pantu.

(17)  Sk. Regulas (ES) 2018/1877 38. pantu.

(18)  Angola, Barbadosa, Botsvāna, Burkinafaso, Čada, Džibutija, Etiopija, Gvineja, Haiti, Jamaika, Kenija, Madagaskara, Malāvija, Mozambika, Nigēra, Sjerraleone, Sudāna, Tanzānija un Zimbabve.

(19)  DEVCO ĢD: 124 maksājumi; ECHO ĢD: viens maksājums humānajai palīdzībai.

(20)  DEVCO ĢD katru gadu noslēdz līgumu par RER izpēti, lai aplēstu kļūdu līmeni, kas palicis pēc visām vadības pārbaudēm, lai visā tā atbildības jomā novērstu, atklātu un izlabotu kļūdas. RER izpēte nav ticamības apliecināšanas uzdevums vai revīzija; tā balstās uz DEVCO ĢD izstrādāto metodoloģiju un rokasgrāmatu.

(21)  Savās RER izpētes pārbaudēs esam konstatējuši, ka salīdzinājumā ar mūsu revīzijas darbu izpētes metodoloģija paredz daudz mazāk (līdz deviņām) pārbaužu uz vietas un mazāku tvērumu iepirkuma procedūru pārbaudei. Tādēļ šogad mēs koriģējām RER izpētes rezultātus, lai atspoguļotu publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas pakāpi. Par pamatu šai korekcijai izmantoti ERP 2014.–2016. gada ticamības deklarācijas konstatējumi attiecībā uz Eiropas attīstības fondiem.

(22)  Mūsu kļūdu aprēķina pamatā ir reprezentatīva izlase. Minētais skaitlis ir labākā aplēse. Mums ir 95 % pārliecības, ka aplēstais kļūdu līmenis datu kopā ir no 1,2 % līdz 9,1 % (attiecīgi apakšējā un augšējā kļūdu robeža).

(23)  Piemēram, būvdarbu/piegādes/pakalpojumu līgumi.

(24)  Līgums par Eiropas Savienības darbību, 287. pants. “Jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, kas saņem budžeta līdzekļus, Revīzijas palātai pēc tās lūguma iesniedz visus dokumentus vai informāciju, kas tai vajadzīga, lai veiktu savus uzdevumus.”

(25)  Revīzijas palātas Atzinums Nr. 10/2018 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, 18. punkts.

(26)  Attiecībā uz mazāk nekā 0,1 procentpunktu no kļūdu īpatsvara (vienā gadījumā) Komisija pati pieļāva kļūdu, bet attiecībā uz 2,5 procentpunktiem (11 gadījumos) kļūdu bija pieļāvuši līdzekļu saņēmēji.

(27)  Veido 1,7 procentpunktus no aplēstā kļūdu līmeņa.

(28)  Budžeta atbalsta maksājumi, ko finansē no Eiropas attīstības fondiem, 2018. gadā bija 796 miljoni EUR.

(29)  Eiropas attīstības fondi un ES vispārējais budžets.

(30)  2016. gadā: 1,7 %; 2017. gadā: 1,18 % un 2018. gadā: 0,85 %.

(31)  2018. gada izpētes vajadzībām projekta īstenošanas valstī uz vietas tika pārbaudīti tikai pieci no 219 pārbaudītajiem darījumiem.

(32)  Ar RER saistītajā darbā nepietiekami tiek aptverti atsevišķi iepirkuma procedūru aspekti, proti, iemesli nesekmīgo kandidātu noraidīšanai vai uzvarējušo kandidātu atbilstība visiem atlases un līguma piešķiršanas kritērijiem, turklāt netiek pārbaudītas procedūras, ko piemēro uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, vai pamatojumi tiešai līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai.

(33)  RER īpašā aplēses metode atsevišķu kļūdu gadījumos pieļauj plašas interpretācijas iespējas (piemēram, trūkstošie dokumenti un pienācīgs to trūkuma pamatojums).

(34)  Sk. ERP 2017. gada pārskata par EAF 34.–38. punktu.

(35)  Sk. DEVCO ĢD 2018. gada darbības pārskatu, 69. lpp.

(36)  Tā ir labākā konservatīvā aplēse attiecībā uz to izdevumu summu, kuri gada laikā ir apstiprināti, bet kuri neatbilst līgumu un tiesību aktu noteikumiem, kas ir spēkā, kad tiek veikts maksājums.

(37)  Sk. DEVCO ĢD 2018. gada darbības pārskatu, 69. lpp.

(38)  Mēs pārbaudījām 12 iekasēšanas rīkojumus par 10,5 miljoniem EUR, kas ir 58 % no visas datu kopas (18,2 miljoni EUR).

(39)  Iepriekšējo ieteikumu izpildes pārbaudei šogad mēs izvēlamies savu 2015. gada pārskatu, jo parasti Komisijai vajag pietiekami daudz laika, lai īstenotu mūsu ieteikumus.

(40)  Šīs pārbaudes mērķis bija pārliecināties, ka, reaģējot uz mūsu ieteikumiem, ir ieviesti koriģējoši pasākumi, nevis novērtēt, cik efektīvi tie ir īstenoti.

---

I PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDU DARĪJUMU PĀRBAUŽU REZULTĀTI

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE |
| Darījumi kopā | 139 | 142 |
| SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME |
| Aplēstais kļūdu līmenis | 5,2 % | 4,5 % |
| Augšējā kļūdu robeža | 9,1 % | |
| Apakšējā kļūdu robeža | 1,2 % | |

2018

2017

IZLASES LIELUMS UN UZBŪVE

Darījumi kopā

139

142

SKAITĻOS IZSAKĀMO KĻŪDU APLĒSTĀ IETEKME

Aplēstais kļūdu līmenis

5,2 %

4,5 %

Augšējā kļūdu robeža

9,1 %

Apakšējā kļūdu robeža

1,2 %

---

II PIELIKUMS

EAF MAKSĀJUMI 2018. GADĀ – GALVENIE REĢIONI

Eiropas Attīstības fonda maksājumi Āfrikā

Image 68

| Avots: | kartes pamatā izmantoti © OpenStreetMap materiāli, kas licencēti saskaņā ar Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 licenci (CC BY-SA); Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2018. gada konsolidētajiem gada pārskatiem par 8., 9., 10. un11. EAF. |
| --- | --- |

Avots:

Eiropas Attīstības fonda maksājumi Klusā okeāna reģionā

Image 69

| Avots: | kartes pamatā izmantoti © OpenStreetMap materiāli, kas licencēti saskaņā ar Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 licenci (CC BY-SA); Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz 2018. gada konsolidētajiem gada pārskatiem par 8., 9., 10. un11. EAF. |
| --- | --- |

Avots:

---

III PIELIKUMS

EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDIEM IEPRIEKŠ FORMULĒTO IETEIKUMU IZPILDES PĀRBAUDE

| Gads | Palātas ieteikums | Palātas analīze par panākto virzību |
| --- | --- | --- |
| Pilnībā īstenots | Īstenošana ir sākta | Nav īstenots | Neattiecas | Nepietiekami pierādījumi |
| lielākajā daļā aspektu | dažos aspektos |
| 2015 | 1. ieteikums. Kvalitātes skalas lietošana jāattiecina arī uz revīzijām un izdevumu apstiprinājumpārbaudēm, ko tieši pasūtījuši saņēmēji. | | | | | x | |
| 2. ieteikums. Revīziju un izdevumu apstiprinājumpārbaužu uzdevumi jāpielāgo tā, ka ģenerāldirektorāts var iegūt visu būtisko informāciju, kas tam vajadzīga, lai novērtētu minēto pārbaužu kvalitāti, izmantojot jauno kvalitātes skalu. | x | | | | | |
| 3. ieteikums. Jānovērtē, kādas būs izmaksas un ieguvumi, ja uzlabosies saņēmēju tieši pasūtīto revīziju un apstiprinājumpārbaužu uzraudzība pēc tam, kad tās būs iekļautas jaunajā revīzijas lietojumprogrammā. | x | | | | | |
| 4. ieteikums. Jāpiemēro atbilstošas sankcijas struktūrām, kas nepilda pienākumu iesniegt Palātas revīzijai nozīmīgus apliecinošus dokumentus. | x | | | | | |
| 5. ieteikums. Attiecībā uz maksājumiem, ko pārvalda netieši kopā ar saņēmējvalstīm, i) ticamības deklarācija jāpamato ar pieejamiem statistiski visticamākajiem pierādījumiem un ii) jānošķir tie atbalsta veidi, kam ir atšķirīgi riska profili, kā tos nošķir tieši pārvaldītiem maksājumiem. | | x | | | | |
| 6. ieteikums. Jāpārskata koriģētspējas aplēse turpmākajiem gadiem, izslēdzot no aprēķiniem i) neizlietotā priekšfinansējuma un radušos procentu atgūšanu un ii) atceltus iepriekš izdotus iekasēšanas rīkojumus. | x | | | | | |

Gads

Palātas ieteikums

Palātas analīze par panākto virzību

Pilnībā īstenots

Īstenošana ir sākta

Nav īstenots

Neattiecas

Nepietiekami pierādījumi

lielākajā daļā aspektu

dažos aspektos

2015

1. ieteikums. Kvalitātes skalas lietošana jāattiecina arī uz revīzijām un izdevumu apstiprinājumpārbaudēm, ko tieši pasūtījuši saņēmēji.

x

2. ieteikums. Revīziju un izdevumu apstiprinājumpārbaužu uzdevumi jāpielāgo tā, ka ģenerāldirektorāts var iegūt visu būtisko informāciju, kas tam vajadzīga, lai novērtētu minēto pārbaužu kvalitāti, izmantojot jauno kvalitātes skalu.

x

3. ieteikums. Jānovērtē, kādas būs izmaksas un ieguvumi, ja uzlabosies saņēmēju tieši pasūtīto revīziju un apstiprinājumpārbaužu uzraudzība pēc tam, kad tās būs iekļautas jaunajā revīzijas lietojumprogrammā.

x

4. ieteikums. Jāpiemēro atbilstošas sankcijas struktūrām, kas nepilda pienākumu iesniegt Palātas revīzijai nozīmīgus apliecinošus dokumentus.

x

5. ieteikums. Attiecībā uz maksājumiem, ko pārvalda netieši kopā ar saņēmējvalstīm, i) ticamības deklarācija jāpamato ar pieejamiem statistiski visticamākajiem pierādījumiem un ii) jānošķir tie atbalsta veidi, kam ir atšķirīgi riska profili, kā tos nošķir tieši pārvaldītiem maksājumiem.

x

6. ieteikums. Jāpārskata koriģētspējas aplēse turpmākajiem gadiem, izslēdzot no aprēķiniem i) neizlietotā priekšfinansējuma un radušos procentu atgūšanu un ii) atceltus iepriekš izdotus iekasēšanas rīkojumus.

x

---

KOMISIJAS ATBILDES SAISTĪBĀ AR REVĪZIJAS PALĀTAS 2018. FINANŠU GADA PĀRSKATU PAR DARBĪBĀM, KO FINANSĒ NO 8., 9., 10. UN 11. EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA (EAF)

II nodaļa. ERP ticamības deklarācija par Eiropas attīstības fondiem

6. izcēlums. Starptautiskās organizācijas nesadarbojas

Komisija sazinājās ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām visos līmeņos, lai veicinātu ERP pieprasīto apliecinošo dokumentu iesniegšanu. Šobrīd tā analizē ERP minētos konkrētos gadījumus.

Komisijai ieviesīs sistēmu, kas paredzēta, lai nekavējoties sazinātos ar starptautiskām organizācijām centrālā līmenī, ja ERP to darbības iekļauj izlasē.

Gada darbības pārskats un citi pārvaldības pasākumi

| 27. | Runājot par Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāta (DEVCO ĢD) kontroles sistēmu, pārskatītais darba uzdevums attiecībā uz izdevumu pārbaudēm tika pieņemts 2018. gada marta beigās. Sagaidāms, ka tas uzlabos ex ante pārbaužu efektivitāti. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Atlikušā kļūdu īpatsvara (RER) izpēte ir viens no vairākiem elementiem ticamības veidošanas procesā. ERP norādītie ierobežojumi ir labi zināmi Komisijai, un tā tos ir ņēmusi vērā, novērtējot savas pārvaldības sistēmas stiprās un vājās puses. Visi šie elementi kopā nodrošina, ka DEVCO gada darbības pārskatā pārvaldības informācija ir izklāstīta patiesi un godīgi. |
| --- | --- |

28.

| 30. | Runājot par
  RER rokasgrāmatu, rokasgrāmatas un metodoloģijas detalizētības līmenim jāpanāk līdzsvars starp pilnīgumu un elastību.
  RER izpētes līgums tiek slēgts katru gadu, lai saglabātu zināmu elastību, definējot konkrēto darba uzdevumu. Tobrīd var tikt ņemti vērā ERP konstatējumi un ieteikumi. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Atšķirības ERP konstatēto skaitļos izsakāmo kļūdu skaitā patiešām palielinās atlikušo kļūdu īpatsvaru. Tomēr lielāko daļu no minētā palielinājuma rada tikai viena darbība, kura pēc Komisijas domām tika īstenota ārkārtējos apstākļos. Komisija nepiekrīt ERP secinājumam šajā konkrētajā gadījumā. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Pieeja nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Kļūdas, kas konstatētas tādā iepriekšējā kontroles darba ziņojumā, uz kuru pilnīgi paļāvās, netiek ekstrapolētas, ja ir pierādījumi, ka Komisija ir izdevusi attiecīgus iekasēšanas rīkojumus vai koriģējusi galīgo maksājumu par darbību, pamatojoties uz atklāto neattiecināmo summu.
  Līgumslēdzēja darbs ietver profesionāla vērtējuma paušanu, lai noteiktu, kad un kādā mērā ir atļauta vai vajadzīga konstatējumu ekstrapolācija. |
| --- | --- |

32.

Līgumslēdzēja darbs ietver profesionāla vērtējuma paušanu, lai noteiktu, kad un kādā mērā ir atļauta vai vajadzīga konstatējumu ekstrapolācija.

| 34. | Komisija pētīs veidus, kā ieviest izsmeļošākus norādījumus.
  Pat attiecībā uz citiem segmentiem, kas nav iekļauti atrunā, kontroles pasākumi netiek samazināti. Atrunas aprakstā paskaidrots, ka, lai gan tā attiecas tikai uz dotācijām tiešajā pārvaldībā, tiks turpinātas arī darbības saistībā ar citām izdevumu jomām. |
| --- | --- |

34.

Pat attiecībā uz citiem segmentiem, kas nav iekļauti atrunā, kontroles pasākumi netiek samazināti. Atrunas aprakstā paskaidrots, ka, lai gan tā attiecas tikai uz dotācijām tiešajā pārvaldībā, tiks turpinātas arī darbības saistībā ar citām izdevumu jomām.

Secinājums un ieteikumi

1. ieteikums (starptautiskās organizācijas)

Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisijai ieviesīs sistēmu, kas paredzēta, lai nekavējoties sazinātos ar starptautiskām organizācijām centrālā līmenī, ja ERP to darbības iekļauj izlasē.

2. ieteikums (RER izpētes metodoloģija un rokasgrāmata)

Komisija piekrīt šim ieteikumam un pētīs veidus, kā ieviest izsmeļošākus norādījumus.

III nodaļa. Darbības rezultāti

8. izcēlums.

  Ar darbības rezultātiem saistītu apsvērumu piemēri

| b) | Projekta ilgtspēja ir apdraudēta: Komisija plāno tehnisku revīziju un novērtējumu, lai izvērtētu projekta statusu un noteiktu iespējamos riskus, tādējādi nodrošinot projekta dzīvotspēju. Komisija arī nodrošina rūpīgu visu ieinteresēto pušu uzraudzību. |
| --- | --- |

b)

Projekta ilgtspēja ir apdraudēta: Komisija plāno tehnisku revīziju un novērtējumu, lai izvērtētu projekta statusu un noteiktu iespējamos riskus, tādējādi nodrošinot projekta dzīvotspēju. Komisija arī nodrošina rūpīgu visu ieinteresēto pušu uzraudzību.

| c) | Iepirktās preces/iekārtas netiek izmantotas: Komisija pētīs abas lietas, lai pārbaudītu stāvokli attiecīgā aprīkojuma un iekārtu izmantošanas jomā. |
| --- | --- |

c)

Iepirktās preces/iekārtas netiek izmantotas: Komisija pētīs abas lietas, lai pārbaudītu stāvokli attiecīgā aprīkojuma un iekārtu izmantošanas jomā.

| d) | Nav ievērots saimnieciskuma princips: Komisija vēlētos uzsvērt, ka šis ieguldījums bija saskaņots līgumā starp divām starptautiskām organizācijām un maksājumi tika veikti saskaņā ar līguma noteikumiem. Kā izanalizēja neatkarīgi plašsaziņas līdzekļu izpētes uzņēmumi, progresa ziņojums apstiprina šā raidlugu cikla pozitīvos rezultātus. |
| --- | --- |

d)

Nav ievērots saimnieciskuma princips: Komisija vēlētos uzsvērt, ka šis ieguldījums bija saskaņots līgumā starp divām starptautiskām organizācijām un maksājumi tika veikti saskaņā ar līguma noteikumiem. Kā izanalizēja neatkarīgi plašsaziņas līdzekļu izpētes uzņēmumi, progresa ziņojums apstiprina šā raidlugu cikla pozitīvos rezultātus.

---