# Europeiska unionens C 340/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 340 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången8 oktober 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 340

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången8 oktober 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | ECA |
| 2019/C 340/01 | Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2018, med institutionernas svar | 1 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| 2019/C 340/02 | Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2018, med kommissionens svar | 269 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

ECA

2019/C 340/01

Revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet för budgetåret 2018, med institutionernas svar

1

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

2019/C 340/02

Revisionsrättens årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) för budgetåret 2018, med kommissionens svar

269

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

ECA

| 8.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 340/1

---

Image 1

I enlighet med bestämmelserna i artikel 287.1 och 287.4 i EUF-fördraget, artikel 258 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och artikel 43 i rådets förordning (EU) 2018/1877 av den 26 november 2018 med budgetförordning för elfte Europeiska utvecklingsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2015/323

har Europeiska unionens revisionsrätt vid sitt sammanträde den 18 juli 2019 antagit sina

ÅRSRAPPORTER

för budgetåret 2018

Rapporterna har tillsammans med institutionernas svar på revisionsrättens iakttagelser överlämnats till de myndigheter som ansvarar för beviljandet av ansvarsfrihet och till de övriga institutionerna.

Revisionsrättens ledamöter är följande:

Klaus-Heiner LEHNE (ordförande), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM, Viorel ȘTEFAN och Ivana MALETIĆ.

ÅRSRAPPORT OM BUDGETGENOMFÖRANDET

(2019/C 340/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Allmän inledning | 7 |
| --- | --- |

| Kapitel 1 | – Revisionsförklaring och information till stöd för den | 9 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1

| Kapitel 2 | – Budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen | 35 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 2

| Kapitel 3 | – EU-budgeten: att uppnå resultat | 55 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 3

| Kapitel 4 | – Intäkter | 111 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 4

| Kapitel 5 | – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 121 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 5

| Kapitel 6 | – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 135 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 6

| Kapitel 7 | – Naturresurser | 159 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 7

| Kapitel 8 | – Säkerhet och medborgarskap | 179 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 8

| Kapitel 9 | – Europa i världen | 187 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 9

| Kapitel 10 | – Administration | 197 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 10

| Institutionernas svar | 205 |
| --- | --- |

---

Allmän inledning

| 0.1. | Europeiska revisionsrätten är en av Europeiska unionens institutioner (1) och extern revisor av EU:s finanser (2). I den egenskapen agerar vi som oberoende väktare av alla EU-medborgares ekonomiska intressen, särskilt genom att vi bidrar till att förbättra EU:s ekonomiska förvaltning. Mer information om vårt arbete finns i våra årliga verksamhetsrapporter, särskilda rapporter, översiktliga analyser och yttranden över ny eller uppdaterad EU-lagstiftning eller över beslut med effekter på den ekonomiska förvaltningen (3). |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Detta är vår 42:a årsrapport om genomförandet av EU:s budget och den gäller budgetåret 2018. Europeiska utvecklingsfonden behandlas i en separat årsrapport. |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | EU:s allmänna budget godkänns varje år av rådet och Europaparlamentet. Årsrapporten, eventuellt i kombination med våra särskilda rapporter, bildar en grund för förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet, där parlamentet, på rekommendation av rådet, beslutar huruvida Europeiska kommissionen har fullgjort sitt budgetansvar på ett tillfredsställande sätt. Vid offentliggörandet översänder vi årsrapporten till de nationella parlamenten och till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Den centrala delen i rapporten är revisionsförklaringen om tillförlitligheten i EU:s konsoliderade årsredovisning och om transaktionernas laglighet och korrekthet (transaktionernas korrekthet). Denna förklaring kompletteras med särskilda bedömningar av varje större område i EU:s verksamhet. |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Liksom tidigare år är årets rapport strukturerad enligt följande:






  — | Kapitel 1 innehåller revisionsförklaringen och en sammanfattning av resultatet av vår granskning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- | --- |

0.5.

—

Kapitel 1 innehåller revisionsförklaringen och en sammanfattning av resultatet av vår granskning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet.

| — | I kapitel 2 presenterar vi vår analys av budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

—

I kapitel 2 presenterar vi vår analys av budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen.

| — | I kapitel 3 fokuserar vi på vad EU-budgetens prestationsindikatorer säger oss. Vi presenterar viktiga resultat i våra särskilda rapporter från 2018 när det gäller prestation (output och resultat) och analyserar kommissionens genomförande av de rekommendationer som vi lämnade i de särskilda rapporter som offentliggjordes 2015. |
| --- | --- |

—

I kapitel 3 fokuserar vi på vad EU-budgetens prestationsindikatorer säger oss. Vi presenterar viktiga resultat i våra särskilda rapporter från 2018 när det gäller prestation (output och resultat) och analyserar kommissionens genomförande av de rekommendationer som vi lämnade i de särskilda rapporter som offentliggjordes 2015.

| — | I kapitel 4 presenterar vi resultatet av vår granskning av EU:s intäkter. |
| --- | --- |

—

I kapitel 4 presenterar vi resultatet av vår granskning av EU:s intäkter.

| — | I kapitlen 5–10 redovisar vi, för huvudrubrikerna i den nuvarande fleråriga budgetramen (4), resultatet av vår kontroll av transaktionernas korrekthet och granskning av kommissionens årliga verksamhetsrapporter, andra delar av kommissionens internkontrollsystem och andra förvaltningsarrangemang. |
| --- | --- |

—

I kapitlen 5–10 redovisar vi, för huvudrubrikerna i den nuvarande fleråriga budgetramen (4), resultatet av vår kontroll av transaktionernas korrekthet och granskning av kommissionens årliga verksamhetsrapporter, andra delar av kommissionens internkontrollsystem och andra förvaltningsarrangemang.

| 0.6. | Eftersom det inte finns några separata årsredovisningar för enskilda rubriker i den fleråriga budgetramen, utgör inte slutsatserna om varje kapitel revisionsuttalanden. Kapitlen beskriver i stället viktiga frågor som är specifika för varje rubrik i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Vårt mål är att presentera våra iakttagelser på ett klart och tydligt sätt. Men vi kan inte alltid undvika att använda termer som är specifika för EU och dess politik och budget eller för redovisning och revision. På vår webbplats finns en ordlista med definitioner och förklaringar av de flesta av dessa specifika termer (5). Första gången termerna i ordlistan förekommer i ett kapitel är de kursiverade. |
| --- | --- |

0.7.

| 0.8. | Kommissionens svar på våra iakttagelser (eller i förekommande fall svaren från andra EU-institutioner och EU-organ) presenteras i rapporten. Det är vårt ansvar, såsom extern revisor, att redogöra för våra granskningsiakttagelser, dra de nödvändiga slutsatserna av dem och därefter göra en oberoende och opartisk bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet. |
| --- | --- |

0.8.

---

(1)  Revisionsrätten inrättades som institution genom artikel 13 i fördraget om Europeiska unionen, även känt som Maastrichtfördraget (EGT C 191, 29.7.1992, s. 1). Revisionsrätten inrättades dock först genom Brysselfördraget 1977 som ett nytt gemenskapsorgan med uppgift att utföra den externa revisionsfunktionen (EGT L 359, 31.12.1977, s. 1).

(2)  Artiklarna 285–287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT C 326, 26.10.2012, s. 47).

(3)  Finns på vår webbplats: www.eca.europa.eu

(4)  Vi gör ingen särskild bedömning av utgifterna under rubrik 6 (Kompensationer) eller av utgifter utanför den fleråriga budgetramen. Vår analys av rubrik 3 (Säkerhet och medborgarskap) och rubrik 4 (Europa i världen), i kapitel 8 respektive 9, innehåller ingen uppskattning av felprocenten.

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2018/GLOSSARY_AR_2018_SV.pdf

---

KAPITEL 1

Revisionsförklaring och information till stöd för den

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport | I–XXX |
| --- | --- |

| Inledning | 1.1–1.5 |
| --- | --- |

| Europeiska revisionsrättens roll | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| EU:s utgifter är ett viktigt verktyg för att uppnå politiska mål | 1.4–1.5 |
| --- | --- |

| Granskningsresultat för budgetåret 2018 | 1.6–1.41 |
| --- | --- |

| Räkenskapernas tillförlitlighet | 1.6–1.9 |
| --- | --- |

| Räkenskaperna innehöll inte väsentliga felaktigheter | 1.6–1.8 |
| --- | --- |

| Områden av särskild betydelse för årsredovisningen 2018 | 1.9 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 1.10–1.32 |
| --- | --- |

| Vår revision omfattar utgifter som kommissionen godkände 2018 | 1.11–1.14 |
| --- | --- |

| Våra granskningsresultat för 2018 visar att felen är begränsade till vissa typer av utgifter | 1.15 |
| --- | --- |

| Komplexa regler och sättet att betala ut EU-medel påverkar risken för fel | 1.16–1.32 |
| --- | --- |

| Kommissionens information om korrekthet | 1.33–1.41 |
| --- | --- |

| Kommissionens uppskattning av felprocenten ligger något under vårt felintervall | 1.35–1.36 |
| --- | --- |

| Enskilda delar i kommissionens uppskattning överensstämmer inte alltid med våra resultat | 1.37–1.39 |
| --- | --- |

| Risken vid avslutandet beror på uppskattade framtida korrigeringar och återvinningar | 1.40–1.41 |
| --- | --- |

| Vi rapporterar misstänkta oegentligheter till Olaf | 1.42–1.46 |
| --- | --- |

| Slutsatser | 1.47–1.49 |
| --- | --- |

| Granskningsresultat | 1.48–1.49 |
| --- | --- |

| Bilaga 1.1 – Revisionsmetod | |
| --- | --- |

Bilaga 1.1 – Revisionsmetod

Revisionsrättens revisionsförklaring till Europaparlamentet och rådet – oberoende revisorns rapport

Uttalande

| I. | Vi har granskat






  a) | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av de konsoliderade räkenskaperna (1) och rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2018 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2019, |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning som består av de konsoliderade räkenskaperna (1) och rapporterna om genomförandet av budgeten (2) för det budgetår som slutade den 31 december 2018 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2019,

| b) | lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna, i enlighet med bestämmelserna i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Räkenskapernas tillförlitlighet

| Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet









  II. | Vi anser att Europeiska unionens konsoliderade räkenskaper för det år som slutade den 31 december 2018 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EU:s finansiella ställning per den 31 december 2018, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade detta datum, i enlighet med budgetförordningen och redovisningsreglerna, som baseras på internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

II.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Intäkter

| Uttalande om intäkternas laglighet och korrekthet









  III. | Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2018 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

Uttalande om intäkternas laglighet och korrekthet

III.

Kostnader

| Uttalande med reservation om kostnadernas laglighet och korrekthet









  IV. | Med undantag för effekterna av de förhållanden som beskrivs i Grund för ett uttalande med reservation om kostnadernas laglighet och korrekthet anser vi att de kostnader som godkändes i räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2018 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

Uttalande med reservation om kostnadernas laglighet och korrekthet

IV.

Grund för uttalandet

| V. | Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet Revisorns ansvar för revisionen av de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna beskrivs närmare vårt ansvar enligt dessa standarder. Vi uppfyllde även kraven på oberoende och våra etiska skyldigheter enligt International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA) och IESBA:s etikkod för yrkesutövande revisorer. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. |
| --- | --- |

V.

Grund för ett uttalande med reservation om kostnadernas laglighet och korrekthet

| VI. | För 2018 konstaterade vi att kostnader med hög risk (främst ersättningsbaserade betalningar, där regelverket är komplext) (3) innehåller väsentliga fel. Vi uppskattar att felnivån för kostnader med hög risk är 4,5 %. Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning (2,6 %) ligger fortfarande över vår väsentlighetsgräns, men är inte av avgörande betydelse. Kostnader med låg risk, som främst bygger på stödrättigheter och omfattas av förenklade/mindre komplexa regler, innehåller inte några väsentliga fel (4). |
| --- | --- |

VI.

Områden av särskild betydelse för revisionen

| Vi bedömde den potentiella effekten på årsredovisningen för 2018 av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen









  VII. | Den 29 mars 2017 meddelade Förenade kungariket formellt rådet sitt beslut att lämna EU. Den 10 april 2019 enades Europeiska rådet om att förlänga tidsfristen för Förenade kungarikets utträde (5) så länge som det är nödvändigt och i alla händelser längst till och med den 31 oktober 2019. Enligt rådets beslut ska Förenade kungariket lämna EU den första dagen i månaden efter det att ratificeringsförfarandena slutförts eller den 1 november 2019, beroende på vilket som inträffar först. Förenade kungariket förblir en medlemsstat till det nya utträdesdatumet, med oinskränkta rättigheter och skyldigheter i enlighet med artikel 50 i EU-fördraget, och har rätt att när som helst återkalla sin anmälan om utträde. |
| --- | --- |

Vi bedömde den potentiella effekten på årsredovisningen för 2018 av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

VII.

| VIII. | Som anges i punkt II har EU:s konsoliderade räkenskaper för 2018 utarbetats för att återspegla EU:s finansiella ställning per den 31 december 2018 och resultatet för 2018, samt kassaflöden och förändringar i nettotillgångarna. EU:s konsoliderade räkenskaper för 2018 återspeglar förhandlingsläget den 31 december 2018. Vid det datumet, och fram till det datum då vi avslutade vårt revisionsarbete, var Förenade kungariket fortfarande en EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Vi har inte identifierat några händelser relaterade till utträdesprocessen som skulle kräva justeringar i enlighet med den internationella redovisningsstandarden om händelser efter rapporteringsdagen (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Vi kommer att fortsätta bedöma den potentiella effekten på EU:s konsoliderade räkenskaper av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen. EU:s konsoliderade räkenskaper måste i framtiden återspegla läget i utträdesprocessen eller resultatet av den. Vid det datum då vi avslutade revisionen av räkenskaperna för 2018 var det ännu inte känt om Förenade kungariket verkligen kommer att lämna EU och, i så fall, vid vilket datum och med vilka villkor. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Baserat på den nuvarande situationen finns det inga finansiella effekter att rapportera i den konsoliderade årsredovisningen för 2018 och vår slutsats är att räkenskaperna per den 31 december 2018 korrekt återspeglar utträdesprocessen vid det datumet. |
| --- | --- |

XI.

Vi bedömde skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda

| XII. | I EU:s balansräkning redovisas en skuld för pensioner och andra ersättningar till anställda på 80,5 miljarder euro i slutet av 2018. Detta är en av de största skulderna i balansräkningen som utgör över en tredjedel av de totala skulderna 2018 på 235,9 miljarder euro. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Större delen av skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda (70,0 miljarder euro) avser pensionssystemet för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska unionen. Den skuld som har bokförts i räkenskaperna motsvarar det belopp som skulle ha redovisats om man hade inrättat en pensionsfond för att betala ålderspensionsåtaganden (7). Utöver ålderspensioner täcker åtagandet invaliditetspensioner och pensioner till EU-anställdas efterlevande makar och barn. De förmåner som ska betalas ut enligt pensionssystemet belastar EU-budgeten. Medlemsstaterna garanterar gemensamt utbetalningen av förmånerna och tjänstemännen bidrar med en tredjedel av kostnaderna för att finansiera systemet. Skulden beräknas av Eurostat för kommissionens räkenskapsförare, med användning av de parametrar som har bedömts av kommissionens försäkringstekniska rådgivare. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Den näst största delen av skulden för pensioner och andra ersättningar till anställda (8,7 miljarder euro) är EU:s uppskattade skuld avseende det gemensamma sjukförsäkringssystemet. Skulden gäller hälso- och sjukvårdskostnader för EU-personal som ska betalas efter avslutad tjänstgöring (nettokostnad efter personalens bidrag). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | För pensionsskulden bedömde vi vid revisionen de försäkringstekniska antagandena och den värdering de resulterat i. Vår bedömning byggde på det arbete som utförts av externa försäkringstekniska experter inför en studie om skulden för pensioner och hälso- och sjukvårdskostnader. Vi kontrollerade sifferuppgifterna, de försäkringstekniska parametrarna, beräkningen av skulden samt presentationen i den konsoliderade balansräkningen och noterna till den konsoliderade årsredovisningen. Såsom redovisas i not 2.9 till den konsoliderade årsredovisningen har kommissionen fortsatt arbetet med att stärka sina processer för att beräkna skulden för ersättningar till anställda, och vi kommer att bevaka detta. |
| --- | --- |

XV.

Vi bedömde de större bokslutsuppskattningar som redovisas i årsredovisningen

| XVI. | Vid utgången av 2018 uppgick det uppskattade värdet av stödberättigande kostnader som stödmottagare hade haft men ännu inte redovisat till 99,8 miljarder euro (vid utgången av 2017: 100,9 miljarder euro). Dessa belopp redovisades som upplupna kostnader (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Vid utgången av 2018 uppgick det uppskattade beloppet som inte utnyttjats av finansieringsinstrument med delad förvaltning och av stödordningar som redovisas i EU:s räkenskaper till 6,5 miljarder euro (vid utgången av 2017: 4,7 miljarder euro), och det redovisas i balansräkningen som ”Övriga förskott till medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | För bedömningen av uppskattningarna vid årsskiftet granskade vi det system för beräkning av periodavgränsning som kommissionen har infört och försäkrade oss om att det var korrekt och fullständigt vid de generaldirektorat som gör de flesta betalningarna. Vid stickprovsgranskningen av fakturor och förfinansieringsbetalningar kontrollerade vi de berörda beräkningarna av periodavgränsningen för att bedöma risken för att periodiseringen var felaktig. Vi begärde ytterligare förtydliganden från kommissionens redovisningsavdelningar angående den allmänna metod som används för beräkningarna. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Vi drar slutsatsen att beräkningen av det totala beloppet för upplupna kostnader och övriga förskott till medlemsstaterna i den konsoliderade balansräkningen ger en rättvisande bild. |
| --- | --- |

XIX.

Övrigt

| XX. | Ledningen ansvarar för att lämna ”övrig information”. I uttrycket ingår diskussion och analys av årsredovisningen, men inte de konsoliderade räkenskaperna eller vår rapport om dem. Vårt uttalande om de konsoliderade räkenskaperna omfattar inte sådan övrig information, och vi lämnar ingen form av bestyrkande av den. Vårt ansvar i samband med revisionen av de konsoliderade räkenskaperna är att läsa denna övriga information och överväga om den avviker väsentligt från de konsoliderade räkenskaperna eller den kunskap som vi inhämtat under revisionen eller på annat sätt förefaller innehålla väsentliga felaktigheter. Om vi kommer fram till att den övriga informationen innehåller väsentliga felaktigheter är vi skyldiga att rapportera det. Vi har ingenting att rapportera i det avseendet. |
| --- | --- |

XX.

Ledningens ansvar

| XXI. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och med budgetförordningen ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram EU:s konsoliderade årsredovisning på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Ledningen ska också se till att de verksamheter, ekonomiska transaktioner och uppgifter som presenteras i årsredovisningen följer regelverket. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för EU:s räkenskaper är lagliga och korrekta (artikel 317 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | När de konsoliderade räkenskaperna upprättas är det ledningens ansvar att bedöma EU:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om relevanta frågor och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida den inte har för avsikt att antingen avveckla enheten eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Kommissionen ansvarar för tillsynen över EU:s process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | Enligt budgetförordningen (avdelning XIII) ska kommissionens räkenskapsförare överlämna EU:s konsoliderade årsredovisning för revision först i form av preliminära räkenskaper senast den 31 mars påföljande år och sedan i form av slutliga räkenskaper senast den 31 juli. Redan de preliminära räkenskaperna ska ge en sann och rättvisande bild av EU:s finansiella ställning. Därför måste alla poster i de preliminära räkenskaperna presenteras som slutliga beräkningar för att vi ska kunna utföra vår uppgift i enlighet med avdelning XIV i budgetförordningen och inom angivna tidsfrister. Normalt bör eventuella ändringar mellan de preliminära och slutliga räkenskaperna endast göras baserat på våra iakttagelser. |
| --- | --- |

XXIV.

Revisorns ansvar för revisionen av de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna

| XXV. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EU:s konsoliderade räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka eventuella ekonomiska beslut som fattas med grund i de konsoliderade räkenskaperna. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | När det gäller intäkter baserar vi revisionen av egna medel från mervärdesskatt och bruttonationalinkomst på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem och bedömer kommissionens system för att behandla uppgifterna fram till dess att medlemsstaternas bidrag har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och analyserar flödet av tullavgifter fram till att kommissionen har tagit emot och bokfört beloppen i räkenskaperna. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar som inte är förskott vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagarna av medel har lämnat bevis som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt bevisen genom att reglera förskottsbetalningen, vilket kanske inte sker förrän ett efterföljande år. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Som en del i vår revision i enlighet med ISA och Issai tillämpar vi professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:






  a) | Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer EU-lagstiftningen, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vi utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter är svårare att upptäcka än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning, uppsåtlig underlåtenhet, felaktiga uppgifter eller att man har satt sig över den interna kontrollen. Det är följaktligen större risk för att sådana händelser inte upptäcks. |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

a)

Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i de konsoliderade räkenskaperna och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer EU-lagstiftningen, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vi utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter är svårare att upptäcka än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning, uppsåtlig underlåtenhet, felaktiga uppgifter eller att man har satt sig över den interna kontrollen. Det är följaktligen större risk för att sådana händelser inte upptäcks.

| b) | Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma lämpliga granskningsåtgärder, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

b)

Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma lämpliga granskningsåtgärder, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen.

| c) | Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som ledningen har använt och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar. |
| --- | --- |

c)

Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som ledningen har använt och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar.

| d) | Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om enhetens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att i vår rapport hänvisa till de därmed sammanhängande upplysningarna i de konsoliderade räkenskaperna eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för vår rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten. |
| --- | --- |

d)

Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om enhetens förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att i vår rapport hänvisa till de därmed sammanhängande upplysningarna i de konsoliderade räkenskaperna eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för vår rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten.

| e) | Utvärderar de konsoliderade räkenskapernas och alla upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och bedömer om de konsoliderade räkenskaperna ger en rättvisande bild av de underliggande transaktionerna och händelserna. |
| --- | --- |

e)

Utvärderar de konsoliderade räkenskapernas och alla upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och bedömer om de konsoliderade räkenskaperna ger en rättvisande bild av de underliggande transaktionerna och händelserna.

| f) | Inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende den finansiella informationen om de enheter som omfattas av EU-konsolideringen för att kunna göra ett revisionsuttalande om de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna. Vi ansvarar för ledning, övervakning och utförande av revisionen och är ensamma ansvariga för vårt revisionsuttalande. |
| --- | --- |

f)

Inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis avseende den finansiella informationen om de enheter som omfattas av EU-konsolideringen för att kunna göra ett revisionsuttalande om de konsoliderade räkenskaperna och de underliggande transaktionerna. Vi ansvarar för ledning, övervakning och utförande av revisionen och är ensamma ansvariga för vårt revisionsuttalande.

| XXIX. | Vi informerar ledningen om bland annat revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkten för den och viktiga granskningsresultat, inbegripet iakttagelser om betydande brister i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Bland de områden som vi har diskuterat med kommissionen och andra granskade enheter fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid revisionen av de konsoliderade räkenskaperna och som därför utgör områden av särskild betydelse för den aktuella perioden. Vi beskriver dessa områden i vår rapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande, eller vi, vilket är mycket ovanligt, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än eventuella fördelar för allmänintresset. |
| --- | --- |

XXX.

18 juli 2019

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBURG

Inledning

Europeiska revisionsrättens roll

| 1.1. | Vi är Europeiska unionens oberoende revisor. I enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)






  a) | uttalar vi oss om EU:s räkenskaper, |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

uttalar vi oss om EU:s räkenskaper,

| b) | kontrollerar vi huruvida EU:s budget används i enlighet med tillämpliga lagar och bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

kontrollerar vi huruvida EU:s budget används i enlighet med tillämpliga lagar och bestämmelser,

| c) | rapporterar vi huruvida EU:s resurser har använts sparsamt, effektivt och ändamålsenligt (9), |
| --- | --- |

c)

rapporterar vi huruvida EU:s resurser har använts sparsamt, effektivt och ändamålsenligt (9),

| d) | ger vi råd om föreslagen lagstiftning med finansiella effekter. |
| --- | --- |

d)

ger vi råd om föreslagen lagstiftning med finansiella effekter.

| 1.2. | Det arbete vi gör för revisionsförklaringen (se förklaring i
  bilaga 1.1
  ) uppfyller det första och andra av dessa mål. På de flesta EU-utgiftsområden (10) handlar vårt arbete med årsrapporten också om hur sparsamt, effektivt och ändamålsenligt resurserna har använts. Vi rapporterar om olika aspekter av det system som kommissionen har infört för att se till att EU-medlen används väl (11). Sammantaget ger vårt granskningsarbete även ett viktigt underlag till våra yttranden över förslag till lagstiftning. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | I detta kapitel av årsrapporten






  a) | ger vi en bakgrund till vår revisionsförklaring och en översikt över våra iakttagelser och slutsatser om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet, |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

ger vi en bakgrund till vår revisionsförklaring och en översikt över våra iakttagelser och slutsatser om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet,

| b) | informerar vi om fall av misstänkta oegentligheter som vi rapporterar till Olaf, |
| --- | --- |

b)

informerar vi om fall av misstänkta oegentligheter som vi rapporterar till Olaf,

| c) | sammanfattar vi vår revisionsmetod (se
  bilaga 1.1
  ). |
| --- | --- |

c)

sammanfattar vi vår revisionsmetod (se
  bilaga 1.1
  ).

EU:s utgifter är ett viktigt verktyg för att uppnå politiska mål

| 1.4. | EU:s utgifter är ett viktigt verktyg – men inte det enda – för att uppnå politiska mål. Andra viktiga verktyg är användningen av lagstiftning och den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och människor över hela unionen. År 2018 uppgick EU:s utgifter till 156,7 miljarder euro (12), vilket motsvarar 2,2 % av EU-medlemsstaternas totala offentliga utgifter och 1,0 % av EU:s bruttonationalinkomst (
  ruta 1.1
  ).






  Ruta 1.1


  EU:s utgifter 2018 som andel av bruttonationalinkomsten (BNI) och de offentliga utgifterna
















  Källa: | Medlemsstaternas BNI: Europeiska kommissionens årsredovisning för 2018 – bilaga A – Inkomster; Medlemsstaternas offentliga utgifter: Eurostat – årliga nationalräkenskaper; EU:s kostnader: Europeiska kommissionen – Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Ruta 1.1

EU:s utgifter 2018 som andel av bruttonationalinkomsten (BNI) och de offentliga utgifterna

Image 2

Källa:

Medlemsstaternas BNI: Europeiska kommissionens årsredovisning för 2018 – bilaga A – Inkomster; Medlemsstaternas offentliga utgifter: Eurostat – årliga nationalräkenskaper; EU:s kostnader: Europeiska kommissionen – Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018.

| 1.5. | EU-medel betalas ut till stödmottagare antingen genom engångsbetalningar/årliga delbetalningar eller genom en rad utbetalningar inom fleråriga utgiftsprogram. År 2018 utgjordes betalningarna från EU-budgeten av 126,8 (13) miljarder euro i engångsbetalningar, mellanliggande betalningar eller slutbetalningar, plus 29,9 miljarder euro i förfinansiering. Som framgår av
  ruta 1.2
  gick den största delen av EU-budgeten till Naturresurser, som följdes av Sammanhållning och Konkurrenskraft.






  Ruta 1.2


  Betalningar 2018 per rubrik i den fleråriga budgetramen









  Rubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (Konkurrenskraft)
  Rubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (Sammanhållning)
  Rubrik 2 – Naturresurser
  Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap
  Rubrik 4 – Europa i världen
  Rubrik 5 – Administration
  Rubrik 6 – Kompensationer (Övrigt)







  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Ruta 1.2

Betalningar 2018 per rubrik i den fleråriga budgetramen

Image 3

Rubrik 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning (Konkurrenskraft)

Rubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning (Sammanhållning)

Rubrik 2 – Naturresurser

Rubrik 3 – Säkerhet och medborgarskap

Rubrik 4 – Europa i världen

Rubrik 5 – Administration

Rubrik 6 – Kompensationer (Övrigt)

Källa:

Revisionsrätten.

Granskningsresultat för budgetåret 2018

Räkenskapernas tillförlitlighet

Räkenskaperna innehöll inte väsentliga felaktigheter

| 1.6. | Våra iakttagelser gäller Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning (14) för budgetåret 2018. Vi tog emot dem, tillsammans med räkenskapsförarens skriftliga uttalande, den 26 juni 2019, vilket är före den sista dagen för att presentera dem enligt budgetförordningen (15). Årsredovisningen åtföljs av avsnittet ”Årsredovisning – diskussion och analys” (16). Analysen ingår inte i vårt revisionsuttalande. I enlighet med revisionsstandarderna har vi dock bedömt om den stämmer överens med informationen i årsredovisningen. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Den årsredovisning som kommissionen har offentliggjort visar att de totala skulderna uppgick till 235,9 miljarder euro den 31 december 2018 och de totala tillgångarna till 174,4 miljarder euro. Det ekonomiska resultatet för 2018 är 13,9 miljarder euro. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vår granskning visade att årsredovisningen inte innehöll väsentliga felaktigheter. Vi redovisar våra iakttagelser om den ekonomiska förvaltningen och budgetförvaltningen av EU-medel i kapitel 2. |
| --- | --- |

1.8.

Områden av särskild betydelse för årsredovisningen 2018

| 1.9. | Områden av särskild betydelse för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av räkenskaperna som helhet och när vi bildade oss en uppfattning om dem, men vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden. I enlighet med internationell standard för högre revisionsorgan (Issai) nr 1701 rapporterar vi om områden av särskild betydelse för revisionen i vår revisionsförklaring. |
| --- | --- |

1.9.

Transaktionernas korrekthet

| 1.10. | Vi granskar EU:s intäkter och kostnader för att bedöma om de är i enlighet med tillämpliga lagar och förordningar. Vi presenterar våra granskningsresultat avseende intäkter i kapitel 4 och avseende kostnader i kapitlen 5–10. |
| --- | --- |

1.10.

Vår revision omfattar utgifter som kommissionen godkände 2018

| 1.11. | Vid revisionen granskade vi de transaktioner som ligger till grund för EU:s räkenskaper. Utgifterna innefattade överföringar av medel från EU-budgeten till slutmottagare av EU-medel. Vi granskar kostnaderna i det skede då slutmottagarna av EU-medel har genomfört verksamhet eller haft kostnader och kommissionen har godkänt dem (”godkända kostnader”). I praktiken betyder det att vår population av transaktioner omfattar mellanliggande betalningar och slutbetalningar. Vi granskade inte förfinansierade belopp såvida de inte hade avslutats 2018. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Som vi påpekade i årsrapporten för 2017 påverkade ändringarna av den sektorsspecifika lagstiftningen 2014–2020 avseende Sammanhållning vad kommissionen anser är ”godkända kostnader” på detta område (17). Sedan 2017 består därför vår granskningspopulation för denna rubrik i den fleråriga budgetramen av slutbetalningar (inklusive reglerad förfinansiering) för perioden 2007–2013 och kostnader som ingår i räkenskaper som godkänns på årsbasis av kommissionen för perioden 2014–2020 (se punkterna 2–4 i
  bilaga 1.1.
  och punkterna 6.7–6.8). Det betyder att vi granskade transaktioner för vilka medlemsstater hade vidtagit alla relevanta korrigerande åtgärder på grund av fel som de själva hade identifierat. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ruta 1.3
  visar hur vår granskningspopulation 2018 fördelas på engångsbetalningar, mellanliggande betalningar (som godkänts av kommissionen) och slutbetalningar, regleringar av förfinansiering och årliga beslut om godkännande av räkenskaperna. Värdet på vår granskningspopulation för 2018 var totalt 120,6 miljarder euro. För Sammanhållning kommer vi att ta med mellanliggande betalningar som gjorts 2018 för perioden 2014–2020 i vår population ett kommande år när räkenskaperna har godkänts av kommissionen och reglerats genom ett årligt beslut.






  Ruta 1.3


  Jämförelse mellan vår granskningspopulation (120,6 miljarder euro) och EU:s utgifter (156,7 miljarder euro) per rubrik i den fleråriga budgetramen 2018















  (1) | Avrundningar gör att summan av betalningarna per rubrik i den fleråriga budgetramen blir 156,6 i stället för 156,7. |
| --- | --- | --- |

1.13.

Ruta 1.3

Jämförelse mellan vår granskningspopulation (120,6 miljarder euro) och EU:s utgifter (156,7 miljarder euro) per rubrik i den fleråriga budgetramen 2018

Image 4

(1)

Avrundningar gör att summan av betalningarna per rubrik i den fleråriga budgetramen blir 156,6 i stället för 156,7.

| (2) | För Sammanhållning innefattar förfinansieringsbeloppet på 47,4 miljarder euro mellanliggande betalningar för programperioderna 2007–2013 och 2014–2020 på 37,4 miljarder euro. I enlighet med vår revisionsmetod för detta område ingår dessa betalningar inte i granskningspopulationen för årsrapporten för 2018. |
| --- | --- |

(2)

För Sammanhållning innefattar förfinansieringsbeloppet på 47,4 miljarder euro mellanliggande betalningar för programperioderna 2007–2013 och 2014–2020 på 37,4 miljarder euro. I enlighet med vår revisionsmetod för detta område ingår dessa betalningar inte i granskningspopulationen för årsrapporten för 2018.

| Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten.

| 1.14. | Ruta 1.4
  visar att Naturresurser står för den största delen av vår totala population (48,2 %), följt av Sammanhållning (19,6 %) och Konkurrenskraft (14,8 %).






  Ruta 1.4
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

1.14.

Ruta 1.4

Image 5

Källa:

Revisionsrätten.

Våra granskningsresultat för 2018 visar att felen är begränsade till vissa typer av utgifter

| 1.15. | Våra viktigaste resultat när det gäller korrektheten i EU:s intäkter och kostnader var följande:






  a) | Intäkterna innehöll inte väsentliga fel. Generellt sett var de intäktsrelaterade systemen som vi granskade ändamålsenliga, men de nyckelinternkontroller av traditionella egna medel som vi bedömde vid kommissionen och i några medlemsstater var endast delvis ändamålsenliga (se punkt 4.22). |
| --- | --- | --- |

1.15.

a)

Intäkterna innehöll inte väsentliga fel. Generellt sett var de intäktsrelaterade systemen som vi granskade ändamålsenliga, men de nyckelinternkontroller av traditionella egna medel som vi bedömde vid kommissionen och i några medlemsstater var endast delvis ändamålsenliga (se punkt 4.22).

| b) | När det gäller kostnader visar våra samlade revisionsbevis att felnivån var väsentlig. Vi uppskattar den övergripande felnivån i kostnaderna till 2,6 % (18), men de väsentliga felen var begränsade till kostnader som omfattas av komplexa regler (i huvudsak ersättningsbaserade kostnader) (se punkterna 1.19–1.21), som utgjorde cirka 50,6 % av vår granskningspopulation. Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning ökade något jämfört med förra året (
  ruta 1.5
  ).






  Ruta 1.5


  Den uppskattade felnivån (2016–2018)















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

b)

När det gäller kostnader visar våra samlade revisionsbevis att felnivån var väsentlig. Vi uppskattar den övergripande felnivån i kostnaderna till 2,6 % (18), men de väsentliga felen var begränsade till kostnader som omfattas av komplexa regler (i huvudsak ersättningsbaserade kostnader) (se punkterna 1.19–1.21), som utgjorde cirka 50,6 % av vår granskningspopulation. Den övergripande felnivån enligt vår uppskattning ökade något jämfört med förra året (
  ruta 1.5
  ).

Ruta 1.5

Den uppskattade felnivån (2016–2018)

Image 6

Källa:

Revisionsrätten.

Ett fel är det belopp som inte borde ha betalats ut från EU-budgeten eftersom pengarna inte använts i enlighet med EU:s regler och därför inte uppfyller rådets och parlamentets avsikter med den tillämpliga EU-lagstiftningen eller följer specifika nationella regler i medlemsstaterna.

Komplexa regler och sättet att betala ut EU-medel påverkar risken för fel

| 1.16. | Efter en riskanalys som baserades på tidigare granskningsresultat delade vi upp vår granskningspopulation av underliggande transaktioner i kostnader med hög respektive låg risk. Våra granskningsresultat för 2018 bekräftar resultaten för föregående år, nämligen att sättet att betala ut medel påverkar risken för fel.






  — | Risken för fel är högre för kostnader som omfattas av komplexa regler. Detta gäller framför allt ersättningsbaserade betalningar där stödmottagare lämnar in ersättningsanspråk för stödberättigande kostnader som de har haft. De måste därför både visa att de deltar i en verksamhet som berättigar till stöd och lämna information som visar vilka kostnader de har haft och kan begära ersättning för. När de gör det måste de följa komplexa regler om vad de kan begära ersättning för (stödvillkor) och hur kostnaderna får uppstå (reglerna om offentlig upphandling eller statligt stöd). |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

Risken för fel är högre för kostnader som omfattas av komplexa regler. Detta gäller framför allt ersättningsbaserade betalningar där stödmottagare lämnar in ersättningsanspråk för stödberättigande kostnader som de har haft. De måste därför både visa att de deltar i en verksamhet som berättigar till stöd och lämna information som visar vilka kostnader de har haft och kan begära ersättning för. När de gör det måste de följa komplexa regler om vad de kan begära ersättning för (stödvillkor) och hur kostnaderna får uppstå (reglerna om offentlig upphandling eller statligt stöd).

| — | Risken för fel är lägre för kostnader som omfattas av förenklade/mindre komplexa regler. Denna typ av kostnader utgörs främst av stödrättighetsbaserade betalningar, där stödmottagarna får ersättning om de uppfyller vissa villkor. Sådant stöd innebär en lägre risk för fel om de fastställda villkoren inte är alltför komplexa. |
| --- | --- |

—

Risken för fel är lägre för kostnader som omfattas av förenklade/mindre komplexa regler. Denna typ av kostnader utgörs främst av stödrättighetsbaserade betalningar, där stödmottagarna får ersättning om de uppfyller vissa villkor. Sådant stöd innebär en lägre risk för fel om de fastställda villkoren inte är alltför komplexa.

| 1.17. | För 2018 kunde vi fortfarande konstatera att kostnader med låg risk (främst stödrättighetsbaserade kostnader) (19) inte innehöll väsentliga fel, medan däremot ersättningsbaserade kostnader fortsatte att innehålla väsentliga fel (se
  ruta 1.6
  ).






  Ruta 1.6


  Fördelning av kostnader 2018 mellan låg risk och hög risk
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

1.17.

Ruta 1.6

Fördelning av kostnader 2018 mellan låg risk och hög risk

Image 7

Källa:

Revisionsrätten.

Cirka 50 % av vår granskningspopulation innehåller inga väsentliga fel

| 1.18. | För 49,4 % av vår granskningspopulation utmynnar vårt granskningsarbete i slutsatsen att den uppskattade felnivån ligger under vår väsentlighetsgräns på 2 %, vilket den även gjorde 2017. Kostnader med låg risk är främst stödrättighetsbaserade betalningar och administrativa kostnader (se
  ruta 1.7
  ). Stödrättighetsbaserade betalningar innefattar student- och forskningsstipendier (Konkurrenskraft – kapitel 5), direktstöd till jordbrukare (Naturresurser – kapitel 7) och budgetstöd till tredjeländer (Europa i världen – kapitel 9). De administrativa kostnaderna utgörs till största delen av löner och pensioner till EU-tjänstemän (Administration – kapitel 10).






  Ruta 1.7


  Fördelning av kostnader med hög respektive låg risk per rubrik i den fleråriga budgetramen (1)















  (1) | Avrundningar gör att summan av betalningar med låg risk blir 59,5 i stället för 59,6. |
| --- | --- | --- |

1.18.

Ruta 1.7

Fördelning av kostnader med hög respektive låg risk per rubrik i den fleråriga budgetramen (1)

Image 8

(1)

Avrundningar gör att summan av betalningar med låg risk blir 59,5 i stället för 59,6.

| Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten.

Fortfarande väsentliga fel i kostnader med komplexa stödvillkor

| 1.19. | Vi konstaterade att komplexa villkor leder till en hög risk för fel. Det gäller ersättningsbaserade kostnader och en liten andel av de stödrättighetsbaserade kostnaderna där komplexa villkor ska uppfyllas (vissa stödordningar för landsbygdsutveckling). Denna typ av högriskkostnader utgör omkring 50,6 % av vår granskningspopulation. Vi uppskattar felnivån i denna kostnadstyp till 4,5 % (2017: 3,7 %), vilket är över väsentlighetsgränsen på 2 % (se
  ruta 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | De flesta ersättningsbaserade EU-medlen går till forskningsprojekt (Konkurrenskraft – kapitel 5), sysselsättningsprojekt (Sammanhållning – kapitel 6), projekt för regional utveckling och landsbygdsutveckling (Sammanhållning – kapitel 6 och Naturresurser – kapitel 7) och till utvecklingsprojekt i länder utanför EU (Europa i världen – kapitel 9) (se
  ruta 1.7
  ). |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Komplexiteten leder till fel som påverkar vår slutsats om Konkurrenskraft (se punkt 5.35), Sammanhållning (se punkt 6.71) och Naturresurser (se punkt 7.37). |
| --- | --- |

1.21.

Vi konstaterade att felnivån i kostnaderna för Konkurrenskraft, Sammanhållning och Naturresurser var väsentlig

| 1.22. | I år, liksom 2017, gör vi en särskild bedömning av fyra rubriker i den fleråriga budgetramen: Konkurrenskraft, Sammanhållning, Naturresurser och Administration. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Vi beräknar inte felnivåer för övriga utgiftsområden, däribland Säkerhet och medborgarskap (kapitel 8) och Europa i världen (kapitel 9). Totalt sett uppgick de kostnader som omfattas av vår revisionsförklaring på dessa områden till 11,0 miljarder euro (9,1 % av de kostnader som omfattades av vår revision). Det arbete som vi har utfört på dessa områden fortsätter att bidra till våra övergripande slutsatser om 2018. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | Konkurrenskraft (kapitel 5): vår uppskattade felnivå är lägre än för de senaste två åren. Liksom tidigare år är forskningskostnader ett högriskområde och den främsta källan till fel. Fel i forskningsutgifter gäller olika kategorier av icke stödberättigande kostnader (framför allt direkta personalkostnader och andra direkta kostnader, indirekta kostnader och underleverantörskostnader). |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | Sammanhållning (kapitel 6): kostnaderna på detta område utgörs främst av ersättningar. De vanligaste typerna av fel som revisionsmyndigheterna upptäckte var icke stödberättigande kostnader och överträdelser av regler för offentlig upphandling. Medlemsstaternas myndigheter gjorde korrigeringar för dessa fel i syfte att få ner de kvarstående felprocentsatserna för program under väsentlighetsgränsen på 2 %. Men vi fann också fel som revisionsmyndigheterna inte hade upptäckt, såsom överträdelser av EU:s regler för statligt stöd. Varken medlemsstaterna eller kommissionen har ännu gjort några korrigeringar för dessa fel. Baserat på fel som antingen revisionsmyndigheterna eller vi själva har upptäckt, och med beaktande av alla relevanta finansiella korrigeringar, uppskattar vi att felnivån är väsentlig. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Naturresurser (kapitel 7): som helhet innehåller detta område väsentliga fel. Direktstöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), som står för 71,8 % av utgifterna inom området, innehåller dock inga väsentliga fel. Direktstödet till jordbrukare är stödrättighetsbaserat och har gynnats av förenklade stödregler för mark och ett ändamålsenligt kontrollsystem (IACS – det integrerade administrations- och kontrollsystemet) som möjliggör automatiska korskontroller mellan databaser. Vi konstaterar en fortsatt väsentlig felnivå på de övriga utgiftsområdena (landsbygdsutveckling, EGFJ:s marknadsåtgärder, fiskeri, miljö och klimatpolitik). Betalningar inom dessa områden sker främst i form av ersättning av kostnader och omfattas av komplexa stödvillkor. Icke stödberättigade stödmottagare, icke stödberättigande aktiviteter eller deklarerade kostnader och felaktig information om arealer eller djur svarar för över hälften av den uppskattade felnivån för denna rubrik i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | Administration (kapitel 10): området innehåller inte väsentliga fel. De flesta administrativa kostnaderna är löner, pensioner och ersättningar som betalas av EU:s institutioner och organ. |
| --- | --- |

1.27.

Fel avseende stödberättigande fortsätter att bidra mest till den uppskattade felnivån för kostnader som omfattas av komplexa regler

| 1.28. | Liksom de senaste åren tittade vi närmare på de typer av fel som vi fann i kostnader som omfattas av komplexa regler (främst ersättningsbaserade), eftersom detta är det område där felnivån är fortsatt väsentlig.
  Ruta 1.8
  visar hur den uppskattade felnivån för 2018 på 4,5 % för utgifter med hög risk (främst ersättningsbaserade) är fördelad mellan olika feltyper. Den visar också motsvarande siffror i uppskattningen för 2017 (3,7 %) och 2016 (4,8 %).






  Ruta 1.8


  Bidrag per feltyp till den uppskattade felnivån för 2018 för utgifter med hög risk (främst ersättningsbaserade)
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

1.28.

Ruta 1.8

Bidrag per feltyp till den uppskattade felnivån för 2018 för utgifter med hög risk (främst ersättningsbaserade)

Image 9

Källa:

Revisionsrätten.

| 1.29. | De områden som bidrog mest till vår uppskattade felnivå för kostnader med hög risk 2018 var Sammanhållning (43,0 %), följt av Landsbygdsutveckling, EGFJ:s marknadsåtgärder, fiskeri, miljö och klimatpolitik inom Naturresurser (30,2 %), Konkurrenskraft (12,2 %) och Europa i världen (4,5 %). |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Liksom tidigare år bidrog fel avseende stödberättigande (dvs. icke stödberättigande kostnader i ersättningsanspråk och icke stödberättigande projekt, aktiviteter eller icke stödberättigade stödmottagare) mest till den uppskattade felnivån för kostnader med hög risk. Deras effekt var dock lägre än 2017 (2018: 68 %, 2017: 93 %). Anledningen var att vi för 2018 fann ett betydligt högre antal fel som gällde offentlig upphandling, regler för statligt stöd och förfaranden för beviljande av bidrag. Sådana fel utgjorde 16 % av vår uppskattade felnivå för kostnader med hög risk (2017: 1 %) och fanns främst inom Sammanhållning och Naturresurser. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | I år utgjorde kostnader som hade godkänts inom Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden 74 % av de totala Sammanhållningskostnaderna. Insatser som medfinansieras av de här fonderna har fler fel som gäller offentlig upphandling (se punkterna 6.26–6.28). |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | De flesta administrativa felen som begåtts av förmedlande organ (20) fanns inom Sammanhållning och Naturresurser (se kategori ”Övrigt” i
  ruta 6.2
  och kategori ”Administrativa fel” i
  ruta 7.2
  ). I administrativa fel ingår bland annat felaktiga stödberäkningar. |
| --- | --- |

1.32.

Kommissionens information om korrekthet

| 1.33. | Kommissionen har enligt artikel 317 i EUF-fördraget det yttersta ansvaret för genomförandet av EU:s budget och förvaltar EU:s utgifter tillsammans med medlemsstaterna (21). Kommissionen redovisar sina åtgärder i tre rapporter, som tillsammans bildar det integrerade paketet för finansiell rapportering (22):






  a) | EU:s konsoliderade årsredovisning (preliminär i mars, slutlig i juni). |
| --- | --- | --- |

1.33.

a)

EU:s konsoliderade årsredovisning (preliminär i mars, slutlig i juni).

| b) | Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten om EU:s budget (ingen preliminär version, slutlig version i juni). |
| --- | --- |

b)

Den årliga förvaltnings- och resultatrapporten om EU:s budget (ingen preliminär version, slutlig version i juni).

| c) | Rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet det föregående budgetåret (juli). |
| --- | --- |

c)

Rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet det föregående budgetåret (juli).

| 1.34. | I enlighet med vår strategi för 2018–2020 föresatte vi oss att basera vår revisionsförklaring på en bestyrkandemetod, vilket innebär att vi i framtiden avser att avge en försäkran om kommissionens (förvaltnings)förklaring. Detta bygger på vår erfarenhet av att till-lämpa den metoden sedan 1994 vid vår revision av räkenskapernas tillförlitlighet. När det gäller korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna arbetar vi med kommissionen för att skapa nödvändiga förutsättningar för att göra framsteg mot denna metod. En viktig faktor är att information är tillgänglig i tid för sammanställning och revision (23). |
| --- | --- |

1.34.

Kommissionens uppskattning av felprocenten ligger något under vårt felintervall

| 1.35. | I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten presenterar kommissionen sin bedömning av risken vid betalning för de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna 2018. Risken vid betalning är kommissionens uppskattning av det belopp som inte betalats enligt tillämpliga regler vid betalningstillfället. Detta begrepp ligger närmast vår uppskattning för felnivån. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | I
  ruta 1.9
  presenterar vi kommissionens siffror för risken vid betalning tillsammans med intervallet för vår uppskattning av felnivån. Kommissionens uppskattning av risken vid betalning för 2018 ligger med 1,7 % något under vårt felintervall. Vi uppskattar felnivån till 2,6 % (2017: 2,4 %) i ett intervall mellan 1,8 % och 3,4 %.






  Ruta 1.9


  Kommissionens uppskattning av risken vid betalning i förhållande till vår uppskattning
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

1.36.

Ruta 1.9

Kommissionens uppskattning av risken vid betalning i förhållande till vår uppskattning

Image 10

Källa:

Revisionsrätten.

Enskilda delar i kommissionens uppskattning överensstämmer inte alltid med våra resultat

| 1.37. | Kommissionen använder de revisionsförklaringar som generaldirektörerna avger i sina årliga verksamhetsrapporter som grund för sin samlade bedömning av risken vid betalning för de olika politikområdena. Risken vid betalning baseras främst på resultaten av de efterhandskontroller som kommissionen gör inom områden med direkt eller indirekt förvaltning eller som nationella myndigheter gör inom områden med delad förvaltning. I
  ruta 1.10
  visas hur risken vid betalning fastställs för de olika utgiftsområdena.






  Ruta 1.10


  Underlag till kommissionens uppskattning av risken vid betalning












  — | Konkurrenskraft – För Horisont 2020 gör kommissionens gemensamma revisionstjänst ett representativt urval av kostnadsredovisningar i genomsnitt var artonde månad. Revisionstjänsten uppskattar risken vid betalning utifrån resultaten av revisioner som var avslutade i slutet av 2018. För uppskattningen 2018 använde forskningsgeneraldirektoraten granskningsresultat som byggde på urval av kostnader sedan programmets start fram till och med februari 2018. För sjunde ramprogrammet (föregångaren till Horisont 2020) gäller granskningsresultaten kostnader som uppkom före 2016. |
| --- | --- | --- |

1.37.

Ruta 1.10

Underlag till kommissionens uppskattning av risken vid betalning

—

Konkurrenskraft – För Horisont 2020 gör kommissionens gemensamma revisionstjänst ett representativt urval av kostnadsredovisningar i genomsnitt var artonde månad. Revisionstjänsten uppskattar risken vid betalning utifrån resultaten av revisioner som var avslutade i slutet av 2018. För uppskattningen 2018 använde forskningsgeneraldirektoraten granskningsresultat som byggde på urval av kostnader sedan programmets start fram till och med februari 2018. För sjunde ramprogrammet (föregångaren till Horisont 2020) gäller granskningsresultaten kostnader som uppkom före 2016.

| — | Sammanhållning – Större delen av kostnaderna för 2018 hade ännu inte gått genom hela kontrollcykeln. GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering uppskattade därför risken vid betalning genom att tillämpa antingen den bekräftade sammanlagda återstående felprocenten för kostnader (kostnader från räkenskapsåret 2016–2017) eller den sammanlagda återstående felprocent som revisionsmyndigheterna rapporterade för räkenskapsåret 2017–2018, beroende på vilken som var högst. |
| --- | --- |

—

Sammanhållning – Större delen av kostnaderna för 2018 hade ännu inte gått genom hela kontrollcykeln. GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering uppskattade därför risken vid betalning genom att tillämpa antingen den bekräftade sammanlagda återstående felprocenten för kostnader (kostnader från räkenskapsåret 2016–2017) eller den sammanlagda återstående felprocent som revisionsmyndigheterna rapporterade för räkenskapsåret 2017–2018, beroende på vilken som var högst.

| — | Naturresurser – GD Jordbruk och landsbygdsutveckling använder nationell kontrollstatistik som det får från de utbetalande organen. Det gör även justeringar baserat på resultaten av de attesterande organens revisioner och sina egna kontroller och professionella bedömning, och kommer på så sätt fram till den justerade felfrekvensen för direktstöd, landsbygdsutveckling och marknadsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Naturresurser – GD Jordbruk och landsbygdsutveckling använder nationell kontrollstatistik som det får från de utbetalande organen. Det gör även justeringar baserat på resultaten av de attesterande organens revisioner och sina egna kontroller och professionella bedömning, och kommer på så sätt fram till den justerade felfrekvensen för direktstöd, landsbygdsutveckling och marknadsåtgärder.

| — | Europa i världen – för det här området baserar kommissionen sin uppskattning av risken vid betalning framför allt på en studie om procentsatsen för kvarstående fel som varje år görs på uppdrag av GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar. Syftet med studien är att uppskatta den felnivå som har undgått alla förvaltningskontroller. Studien om procentsatsen för kvarstående fel för ett givet år (år n) baseras på kontrakt som avslutades mellan den 1 september år n-1 och den 31 augusti år n. I studien ingår inte kontrakt för vilka den sista underliggande transaktionen gjordes för mer än fem år sedan och kontrakt för vilka det inte är möjligt att utföra det nödvändiga arbetet. |
| --- | --- |

—

Europa i världen – för det här området baserar kommissionen sin uppskattning av risken vid betalning framför allt på en studie om procentsatsen för kvarstående fel som varje år görs på uppdrag av GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar. Syftet med studien är att uppskatta den felnivå som har undgått alla förvaltningskontroller. Studien om procentsatsen för kvarstående fel för ett givet år (år n) baseras på kontrakt som avslutades mellan den 1 september år n-1 och den 31 augusti år n. I studien ingår inte kontrakt för vilka den sista underliggande transaktionen gjordes för mer än fem år sedan och kontrakt för vilka det inte är möjligt att utföra det nödvändiga arbetet.

| — | Administration – risken vid betalning baseras på resultaten av kontroller av kostnader 2018. |
| --- | --- |

—

Administration – risken vid betalning baseras på resultaten av kontroller av kostnader 2018.

| 1.38. | Kommissionen presenterar risken för en specifik grupp av politikområden och inte per rubrik i den fleråriga budgetramen (24). I
  ruta 1.11
  visar vi tillsammans vår uppskattade felnivå för de rubriker i den fleråriga budgetramen där vi gör en särskild bedömning och de enskilda komponenterna i kommissionens samlade uppskattning. Vi har tagit hänsyn till skillnaden mellan vårt sätt att uppskatta felnivån och kommissionens sätt att presentera sina siffror i den årliga förvaltnings- och kontrollrapporten (25).






  Ruta 1.11


  Vår uppskattning av felnivån i förhållande till kommissionens uppskattning av risken vid betalning för rubriker i den fleråriga budgetramen (4
  )














  (1) | Kommissionens generaldirektorat och avdelningar: CNECT, EAC, Easme, ECFIN, ENER, Ercea, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD och TAXUD. Några generaldirektorat förekom under mer än en budgetrubrik (Eacea, ECHO och INEA). |
| --- | --- | --- |

1.38.

Ruta 1.11

Vår uppskattning av felnivån i förhållande till kommissionens uppskattning av risken vid betalning för rubriker i den fleråriga budgetramen (4
  )

Image 11

(1)

Kommissionens generaldirektorat och avdelningar: CNECT, EAC, Easme, ECFIN, ENER, Ercea, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD och TAXUD. Några generaldirektorat förekom under mer än en budgetrubrik (Eacea, ECHO och INEA).

| (2) | GD Regional- och stadspolitik, Inea och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. |
| --- | --- |

(2)

GD Regional- och stadspolitik, Inea och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

| (3) | Generaldirektoraten AGRI, CLIMA, ENV och MARE. |
| --- | --- |

(3)

Generaldirektoraten AGRI, CLIMA, ENV och MARE.

| (4) | För administrativa utgifter fann varken vi eller kommissionen en väsentlig felnivå. |
| --- | --- |

(4)

För administrativa utgifter fann varken vi eller kommissionen en väsentlig felnivå.

| 1.39. | Vi konstaterade följande:






  — | För Konkurrenskraft ligger den samlade risken vid betalning för budgetrubriken (1,6 %), som vi beräknade på grundval av informationen i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, inom vår uppskattning av felnivån (se punkterna 5.36 och 5.38). |
| --- | --- | --- |

1.39.

—

För Konkurrenskraft ligger den samlade risken vid betalning för budgetrubriken (1,6 %), som vi beräknade på grundval av informationen i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, inom vår uppskattning av felnivån (se punkterna 5.36 och 5.38).

| — | För Sammanhållning är kommissionens samlade uppskattning för budgetrubriken (26) 1,7 %, vilket är under vår uppskattning av felnivån (se punkterna 6.56 och 6.74). |
| --- | --- |

—

För Sammanhållning är kommissionens samlade uppskattning för budgetrubriken (26) 1,7 %, vilket är under vår uppskattning av felnivån (se punkterna 6.56 och 6.74).

| — | För Naturresurser överensstämmer den samlade uppskattningen för risken vid betalning för budgetrubriken (2,1 %), som vi beräknade på grundval av informationen i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, liksom kommissionens uppskattningar av GJP-kostnader som helhet och av direktstöd, med vår slutsats (se punkterna 1.38 och 7.37–7.38). |
| --- | --- |

—

För Naturresurser överensstämmer den samlade uppskattningen för risken vid betalning för budgetrubriken (2,1 %), som vi beräknade på grundval av informationen i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, liksom kommissionens uppskattningar av GJP-kostnader som helhet och av direktstöd, med vår slutsats (se punkterna 1.38 och 7.37–7.38).

Risken vid avslutandet beror på uppskattade framtida korrigeringar och återvinningar

| 1.40. | Kommissionen presenterar ytterligare en indikator för korrekthet, den så kallade risken vid avslutandet i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. Den består av risken vid betalning (se punkt 1.36) minus de uppskattade framtida korrigeringar och återvinningar avseende kostnader 2018 som förvaltare av EU-medel förväntar sig att göra under kommande år av pågående program. |
| --- | --- |

1.40.

| 1.41. | När kommissionen ska uppskatta framtida korrigeringar och återvinningar använder den ett historiskt genomsnitt som bygger på transaktioner under föregående år. För att se till att genomsnittet är relevant för de pågående programmen anger kommissionens interna vägledning att generaldirektorat ska justera det historiska genomsnittet eller använda en annan uppskattningsmetod, beroende på vad som är lämpligt. De ska också redovisa justeringarna och ange vilken metod de använt i sina årliga verksamhetsrapporter. De flesta av kommissionens generaldirektorat justerade sina historiska genomsnitt för 2018. |
| --- | --- |

1.41.

Vi rapporterar misstänkta oegentligheter till Olaf

| 1.42. | Vi samarbetar nära med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) i kampen mot bedrägerier riktade mot EU:s budget. Vi meddelar Olaf varje misstanke om bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar EU:s ekonomiska intressen och som vi påträffar under revisionsarbetet (även vid våra effektivitetsgranskningar) eller får information om direkt av tredje part. Olaf följer sedan upp dessa fall, beslutar om en utredning ska inledas och samarbetar vid behov med myndigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.42.

| 1.43. | Under 2018






  a) | bedömde vi korrektheten i 728 transaktioner under vårt revisionsarbete avseende årsrapporten och utarbetade 35 särskilda rapporter, |
| --- | --- | --- |

1.43.

a)

bedömde vi korrektheten i 728 transaktioner under vårt revisionsarbete avseende årsrapporten och utarbetade 35 särskilda rapporter,

| b) | rapporterade vi nio fall av misstänkta oegentligheter som konstaterat vid våra revisioner till Olaf (tretton fall 2017); vi överlämnade inga fall till Olaf på grundval av information från tredje part (sex fall 2017). |
| --- | --- |

b)

rapporterade vi nio fall av misstänkta oegentligheter som konstaterat vid våra revisioner till Olaf (tretton fall 2017); vi överlämnade inga fall till Olaf på grundval av information från tredje part (sex fall 2017).

| 1.44. | De fall av misstänkt bedrägeri som vi upptäckte i vårt arbete 2018 och överlämnade till Olaf gällde oftast misstanke om skapandet av nödvändiga förutsättningar för EU-finansiering på konstlad väg, redovisning av kostnader som inte uppfyllde stödkriterierna eller oriktigheter i upphandling. Några misstänkta bedrägerifall som vi rapporterade till Olaf inbegrep flera oriktigheter. |
| --- | --- |

1.44.

| 1.45. | Under 2018 överlämnade vi nio fall som framkommit genom granskningsarbete till Olaf. Olaf har inlett två utredningar. I sju fall inledde Olaf inte en utredning, av något av följande skäl:






  — | Olaf ansåg att en nationell myndighet eller EU-institution, ett EU-organ, ett EU-kontor eller en EU-byrå var bättre lämpad att hantera ärendet och överlämnade det därför dit. |
| --- | --- | --- |

1.45.

—

Olaf ansåg att en nationell myndighet eller EU-institution, ett EU-organ, ett EU-kontor eller en EU-byrå var bättre lämpad att hantera ärendet och överlämnade det därför dit.

| — | Det pågick redan en utredning på nationell nivå, som vi inte kände till. |
| --- | --- |

—

Det pågick redan en utredning på nationell nivå, som vi inte kände till.

| — | Av proportionalitetsskäl. |
| --- | --- |

—

Av proportionalitetsskäl.

| — | På grund av otillräcklig misstanke. |
| --- | --- |

—

På grund av otillräcklig misstanke.

| 1.46. | Baserat på granskningsinformation som Olaf har fått från oss mellan 2010 och 2018 har byrån rekommenderat att totalt 312,8 miljoner euro ska återvinnas. De underliggande ekonomiska rekommendationerna gäller 24 ärenden som uppdagades genom vårt granskningsarbete (27). |
| --- | --- |

1.46.

Slutsatser

| 1.47. | Huvudsyftet med detta kapitel är att underbygga det revisionsuttalande som lämnas i revisionsförklaringen. |
| --- | --- |

1.47.

Granskningsresultat

| 1.48. | Vi drar slutsatsen att årsredovisningen inte innehöll väsentliga felaktigheter. |
| --- | --- |

1.48.

| 1.49. | Vad beträffar transaktionernas korrekthet drar vi slutsatsen att intäkterna inte innehöll väsentliga fel. När det gäller kostnader visar våra granskningsresultat att den uppskattade felnivån ökade något jämfört med förra året. Liksom förra året drar vi slutsatsen att kostnader som omfattas av förenklade/mindre komplexa regler (främst stödrättighetsbaserade kostnader) inte innehåller väsentliga fel. Endast de kostnader som omfattas av komplexa regler (främst ersättningsbaserade kostnader), som i år stod för 50,6 % av vår granskningspopulation, hade en väsentlig felnivå. |
| --- | --- |

1.49.

---

(1)  Den konsoliderade årsredovisningen består av balans- och resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och en sammanfattning av de viktigaste redovisningsprinciperna och andra förklarande noter (inbegripet segmentrapportering).

(2)  Rapporterna om budgetgenomförandet innefattar även de förklarande noterna.

(3)  Dessa utbetalningar uppgick till 61,0 miljarder euro. Mer information finns i punkterna 1.19–1.21 i årsrapporten för 2018 (EUT C 357, 4.10.2018, s. 1).

(4)  Dessa utbetalningar uppgick till 59,6 miljarder euro. Mer information finns i punkt 1.18 i årsrapporten för 2018.

(5)  EUCO XT 20013/19 – Europeiska rådets beslut antaget i samförstånd med Förenade kungariket om förlängning av tidsfristen enligt artikel 50.3 i EU-fördraget.

(6)  Se standard 14 i de internationella redovisningsstandarderna för den offentliga sektorn (Ipsas) om händelser efter rapporteringsdagen.

(7)  Se Ipsas 39 om ersättningar till anställda. För pensionssystemet speglar åtagandet avseende ersättningar till personalen nuvärdet av EU:s förväntade framtida betalningar som kommer att krävas för att reglera en förpliktelse som härrör från anställdas tjänstgöring under innevarande period och tidigare perioder.

(8)  De upplupna kostnaderna består av 62,9 miljarder euro på balansräkningens skuldsida och på tillgångssidan av 36,9 miljarder euro som minskar värdet av förfinansiering.

(9)  Se ordförklaringar: sund ekonomisk förvaltning.

(10)  Se
  del 2
  i kapitlen 5, 6, 7, 8 och 9.

(11)  Se kapitel 3.

(12)  Se EU:s konsoliderade årsredovisning för 2018, rapporterna om genomförandet av budgeten och förklarande noter, not 4.3, Den fleråriga budgetramen: Utnyttjande av betalningsbemyndiganden.

(13)  37,4 miljarder euro av de mellanliggande betalningarna görs under rubrik 1b i den fleråriga budgetramen för programperioderna 2007–2013 och 2014–2020. I enlighet med vår revisionsmetod för detta område ingår dessa betalningar inte i granskningspopulationen för årsrapporten för 2018.

(14)  I de konsoliderade räkenskaperna ingår

| a) | den konsoliderade årsredovisningen med balansräkningen (där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas), resultaträkningen (där årets intäkter och kostnader redovisas), kassaflödestabellen (som visar hur förändringar i räkenskaperna påverkar likvida medel) och redogörelsen för förändringar i nettotillgångarna samt noterna till årsredovisningen, |
| --- | --- |

a)

den konsoliderade årsredovisningen med balansräkningen (där tillgångar och skulder vid årets slut redovisas), resultaträkningen (där årets intäkter och kostnader redovisas), kassaflödestabellen (som visar hur förändringar i räkenskaperna påverkar likvida medel) och redogörelsen för förändringar i nettotillgångarna samt noterna till årsredovisningen,

| b) | rapporterna om genomförandet av budgeten, där årets inkomster och utgifter redovisas, samt tillhörande noter. |
| --- | --- |

b)

rapporterna om genomförandet av budgeten, där årets inkomster och utgifter redovisas, samt tillhörande noter.

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EG, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

(16)  Se rekommenderad praktisk riktlinje 2 (RPG 2) ”diskussion om och analys av de finansiella rapporterna” från International Public Sector Accounting Standards Board (IPSASB).

(17)  Se punkterna 1.12 och 1.13 i årsrapporten för 2017.

(18)  Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,8 % och 3,4 % (den undre respektive övre felgränsen).

(19)  I stödrättighetsbaserade kostnader ingår administrativa kostnader.

(20)  Vid delad förvaltning har nationella myndigheter rollen som förmedlande organ.

(21)  Artikel 317 i EUF-fördraget:

| | ”I överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna genomföra budgeten under eget ansvar och inom ramen för de beviljade anslagen enligt bestämmelserna i den budgetförordning som utfärdats enligt artikel 322. Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning.” |
| --- | --- |

”I överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning ska kommissionen i samarbete med medlemsstaterna genomföra budgeten under eget ansvar och inom ramen för de beviljade anslagen enligt bestämmelserna i den budgetförordning som utfärdats enligt artikel 322. Medlemsstaterna ska samarbeta med kommissionen för att säkerställa att anslagen används i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning.”

(22)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-management-and-performance-report-2018-0_en

(23)  Se rekommendation 2 f i särskild rapport nr 27/2016 Europeiska kommissionens förvaltning – bästa praxis?

(24)  Vi gör särskilda bedömningar och uppskattar felnivån för följande budgetramsrubriker: 1a Konkurrenskraft, 1b Sammanhållning, 2 Naturresurser och 5 Administration.

(25)  Till exempel presenterar kommissionen siffrorna för GD Havsfrågor och fiske under Sammanhållning, migration och fiske, medan de i
  ruta 1.11
  ingår under Naturresurser.

(26)  Se tabell B i bilaga 2 till 2018 års förvaltnings- och resultatrapport om EU-budgeten, s. 205.

(27)  Informationen kommer från Olaf och har inte granskats av oss.

BILAGA 1.1

REVISIONSMETOD

| 1) | Vår revisionsmetod fastställs i handboken för finansiell revision och regelefterlevnadsrevision som finns på vår webbplats (1). Vi använder en modell för revisionssäkerhet för att planera arbetet. Vid planeringen bedömer vi risken för att fel uppkommer (inneboende risk) och risken för att fel inte förebyggs eller upptäcks och korrigeras (kontrollrisk). |
| --- | --- |

1)

DEL 1 – Metod i linje med vår strategi 2018–2020 för revisionsförklaringen

| 2) | Under 2018, då vi började tillämpa strategin, förbättrade vi mervärdet av vår revisionsförklaring. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Våra senaste årsrapporter visar på förbättringar i förvaltnings- och kontrollsystemen och i tillgången till information om laglighet och korrekthet från våra revisionsobjekt. Mot bakgrund av denna utveckling försöker vi utnyttja våra revisionsobjekts information om laglighet och korrekthet bättre på områden där det är möjligt. Vårt slutliga mål är att i framtiden gå över till en bestyrkandemetod (2). Enligt den metoden samlar revisorn in tillräckliga och ändamålsenliga bevis för att kunna dra en slutsats om den säkerhet som den ansvariga enheten säger sig ha uppnått. I praktiken skulle det innebära att vi, på områden där vi har försäkrat oss om att informationens kvalitet är tillräcklig och att vi kan uppnå säkerhet genom revisionsobjektets information om laglighet och korrekthet, går igenom deras arbete och vid behov upprepar det. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Sedan 2017 har vi ändrat revisionsmetoden för Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning för att ta hänsyn till ändringar i utformningen av kontrollsystemen för programperioden 2014–2020. Vårt mål, förutom att bidra till revisionsförklaringen 2018, är att dra slutsatser om tillförlitligheten i kommissionens nyckelindikator för korrekthet på detta område – den kvarstående risken för fel (3). |
| --- | --- |

4)

DEL 2 – Revisionsmetod när det gäller räkenskapernas tillförlitlighet

| 5) | Vi granskar EU:s konsoliderade räkenskaper för att avgöra om de är tillförlitliga. Räkenskaperna består av






  a) | den konsoliderade årsredovisningen, |
| --- | --- | --- |

5)

a)

den konsoliderade årsredovisningen,

| b) | rapporterna om genomförandet av budgeten. |
| --- | --- |

b)

rapporterna om genomförandet av budgeten.

| 6) | De konsoliderade räkenskaperna ska i alla väsentliga avseenden ge en riktig bild av






  a) | Europeiska unionens finansiella ställning vid årets slut, |
| --- | --- | --- |

6)

a)

Europeiska unionens finansiella ställning vid årets slut,

| b) | resultatet av transaktioner och kassaflöden, |
| --- | --- |

b)

resultatet av transaktioner och kassaflöden,

| c) | förändringar i nettotillgångar vid årets slut. |
| --- | --- |

c)

förändringar i nettotillgångar vid årets slut.

| 7) | Vid revisionen






  a) | utvärderar vi kontrollmiljön när det gäller redovisningen, |
| --- | --- | --- |

7)

a)

utvärderar vi kontrollmiljön när det gäller redovisningen,

| b) | kontrollerar vi hur centrala redovisningsrutiner och avslutningsförfarandet vid årets slut fungerar, |
| --- | --- |

b)

kontrollerar vi hur centrala redovisningsrutiner och avslutningsförfarandet vid årets slut fungerar,

| c) | analyserar vi de viktigaste redovisningsuppgifterna med avseende på konsekvens och rimlighet, |
| --- | --- |

c)

analyserar vi de viktigaste redovisningsuppgifterna med avseende på konsekvens och rimlighet,

| d) | analyserar vi och stämmer av konton och/eller saldon, |
| --- | --- |

d)

analyserar vi och stämmer av konton och/eller saldon,

| e) | utför vi substansgranskning av åtaganden, betalningar och specifika balansposter på grundval av representativa urval, |
| --- | --- |

e)

utför vi substansgranskning av åtaganden, betalningar och specifika balansposter på grundval av representativa urval,

| f) | använder vi om möjligt, och i enlighet med internationella revisionsstandarder, andra revisorers arbete, särskilt vid revisionen av den upp- och utlåningsverksamhet som förvaltas av kommissionen för vilka externa revisionsintyg är tillgängliga. |
| --- | --- |

f)

använder vi om möjligt, och i enlighet med internationella revisionsstandarder, andra revisorers arbete, särskilt vid revisionen av den upp- och utlåningsverksamhet som förvaltas av kommissionen för vilka externa revisionsintyg är tillgängliga.

DEL 3 – Revisionsmetod när det gäller transaktionernas korrekthet

| 8) | Vår nuvarande metod för att bedöma om de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna följer EU:s regler och förordningar innebär att vi huvudsakligen förlitar oss på direkt granskning av regelefterlevnaden i ett stort slumpmässigt representativt urval av transaktioner. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Vi överväger dock om vi på ett effektivt sätt kan dra nytta av kontroller av korrekthet som redan har utförts av andra. Om vi vill använda resultatet av de kontrollerna i vårt granskningsarbete, i enlighet med revisionsstandarderna, bedömer vi den andra partens oberoende och kompetens och det utförda arbetets omfattning och tillräcklighet. |
| --- | --- |

9)

Så granskar vi transaktioner

| 10) | Under varje rubrik i den fleråriga budgetramen där vi gör en särskild bedömning (kapitlen 5, 6, 7 och 10) granskar vi ett representativt urval av transaktioner för att kunna uppskatta andelen oriktiga transaktioner i hela populationen. |
| --- | --- |

10)

| 11) | För varje transaktion i urvalet avgör vi om ersättningsanspråket eller betalningen har gjorts för de ändamål som godkänts i budgeten och anges i lagstiftningen. Vi granskar hur beloppet i ersättningsanspråket eller betalningen har beräknats (när det gäller större ersättningsanspråk granskar vi ett urval som är representativt för alla poster i transaktionen). Vi spårar transaktionen från budgeträkenskaperna till slutmottagaren (t.ex. en jordbrukare, en utbildningsanordnare eller ett utvecklingsbiståndsprojekt) och granskar regelefterlevnaden på varje nivå. |
| --- | --- |

11)

| 12) | När det gäller intäktstransaktioner baserar vi vår revision av moms- och BNI-baserade egna medel på de makroekonomiska aggregat som ligger till grund för beräkningen av dem. Vi bedömer kommissionens kontroller av dessa bidrag från medlemsstaterna fram tills de har tagits emot och bokförts i de konsoliderade räkenskaperna. När det gäller traditionella egna medel granskar vi tullmyndigheternas räkenskaper och flödet av tullavgifter – även här fram tills kommissionen har tagit emot och bokfört dem i räkenskaperna. |
| --- | --- |

12)

| 13) | När det gäller kostnader granskar vi betalningar när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Det gäller alla kategorier av betalningar (även dem som görs för inköp av tillgångar). Vi granskar inte förskott när de betalas ut, utan när






  a) | den slutliga mottagaren av EU-medel (till exempel en jordbrukare, ett forskningsinstitut eller ett företag som levererar bygg- och anläggningsarbeten eller tjänster efter offentlig upphandling) har styrkt att de har använts, |
| --- | --- | --- |

13)

a)

den slutliga mottagaren av EU-medel (till exempel en jordbrukare, ett forskningsinstitut eller ett företag som levererar bygg- och anläggningsarbeten eller tjänster efter offentlig upphandling) har styrkt att de har använts,

| b) | kommissionen (eller någon annan institution eller något annat organ som förvaltar EU-medel) har godkänt den slutliga användningen av medlen genom att reglera förskottsbetalningen. |
| --- | --- |

b)

kommissionen (eller någon annan institution eller något annat organ som förvaltar EU-medel) har godkänt den slutliga användningen av medlen genom att reglera förskottsbetalningen.

| 14) | Vårt revisionsurval är utformat så att det ska ge en uppskattning av felnivån i kostnaderna som helhet och inte i enskilda transaktioner (t.ex. ett visst projekt). Vi använder den statistiska urvalsmetoden MUS för att välja ut ersättningsanspråk eller betalningar och, på en lägre nivå, enskilda poster i en transaktion (t.ex. fakturor i ett projekt eller skiften i ett ersättningsanspråk från en jordbrukare). De felprocentsatser som rapporteras för dessa poster ska inte tolkas som en slutsats om transaktionerna, utan de bidrar i stället direkt till den övergripande felnivån för EU:s kostnader som helhet. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Vi granskar inte transaktioner i varje medlemsstat, stödmottagande stat eller region varje år. Att vi nämner vissa medlemsstater, mottagarländer och/eller regioner innebär inte att det som exemplifieras inte kan inträffa någon annanstans. De belysande exempel som presenteras i denna rapport bildar inte en grund för slutsatser som ska dras om de specifika medlemsstaterna, mottagarländerna och/eller regionerna. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Vår metod är inte utformad så att vi samlar in data om frekvensen av fel i hela populationen. Därför är de siffror som presenteras om antalet fel som upptäckts under en rubrik i den fleråriga budgetramen, i de kostnader som hanteras av ett generaldirektorat eller i kostnaderna i en viss medlemsstat inte en indikation på felfrekvensen i de EU-finansierade transaktionerna eller i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16)

Så utvärderar och presenterar vi resultatet av transaktionsgranskningen

| 17) | Ett fel kan avse hela eller en del av beloppet för en enskild transaktion. Vi tar ställning till om fel är kvantifierbara eller icke kvantifierbara, det vill säga om det går att mäta hur stor del av det granskade beloppet som innehöll fel. Fel som upptäcks och korrigeras före och oberoende av våra kontroller ingår inte i beräkningen och felfrekvensen, eftersom det faktum att de upptäcktes och korrigerades visar att kontrollsystemen har fungerat ändamålsenligt. |
| --- | --- |

17)

| 18) | Våra kriterier för kvantifieringen av fel i offentlig upphandling beskrivs i dokumentet Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification (bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling – typer av oriktigheter och grund för kvantifiering) (4). |
| --- | --- |

18)

| 19) | Vår kvantifiering kan skilja sig från den som kommissionen eller medlemsstaterna använder när de beslutar hur de ska reagera på felaktig tillämpning av reglerna för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

19)

Uppskattad felnivå

| 20) | För de flesta rubriker i den fleråriga budgetramen och för den övergripande EU-budgeten presenterar vi en uppskattad felnivå. Den uppskattade felnivån innefattar endast kvantifierbara fel och uttrycks i procent. Exempel på fel är kvantifierbara överträdelser av tillämpliga förordningar, regler och kontraktsvillkor eller stödvillkor. Vi uppskattar även den undre felgränsen (UFG) och den övre felgränsen (ÖFG). |
| --- | --- |

20)

| 21) | Vi använder en väsentlighetsgräns på 2 % för vårt uttalande. Vi beaktar även felens karaktär, belopp och kontext. |
| --- | --- |

21)

| 22) | Vår revisionsförklaring baseras inte längre enbart på vår övergripande uppskattning av fel. Sedan 2016 har vi fortsatt att identifiera områden med låg risk i EU:s budget, där vi inte förväntar oss att finna väsentliga fel i godkända kostnader. Vi identifierar även områden med hög risk, där vi utgår från att felnivån kommer att vara väsentlig. På så sätt kan vi så effektivt som möjligt fastställa om de väsentliga fel som påträffas är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

22)

Så bedömer vi systemen och rapporterar resultatet

| 23) | Kommissionen, andra EU-institutioner och EU-organ, medlemsstaternas myndigheter, stödmottagande länder och regioner inrättar system som ska hantera budgetriskerna och övervaka/garantera transaktionernas korrekthet. Vi har nytta av att granska dessa system för att identifiera områden där förbättringar kan göras. |
| --- | --- |

23)

| 24) | Inom varje rubrik i den fleråriga budgetramen, också när det gäller intäkter, finns en mängd olika enskilda system. Vi granskar ett urval av system varje år och presenterar resultaten tillsammans med rekommendationer om förbättringar. |
| --- | --- |

24)

Så kommer vi fram till våra uttalanden i revisionsförklaringen

| 25) | Vi planerar vårt arbete så att vi kan inhämta tillräckliga, relevanta och tillförlitliga revisionsbevis för vårt uttalande om korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för EU:s konsoliderade årsredovisning. Vi rapporterar om det arbetet i kapitlen 4–10. Uttalandet formuleras i revisionsförklaringen. Arbetet gör att vi kan komma fram till ett välgrundat uttalande om huruvida felen i populationen ligger över eller under väsentlighetsgränsen. |
| --- | --- |

25)

| 26) | När vi konstaterar att felnivån är väsentlig och fastställer dess inverkan på revisionsuttalandet måste vi avgöra om felen, eller avsaknaden av revisionsbevis, är ”av avgörande betydelse”. För att kunna göra det tillämpar vi anvisningarna i Issai 1705 (och utvidgar dem till att gälla för laglighet och korrekthet i enlighet med revisionsrättens mandat). När felen är väsentliga och av avgörande betydelse avger vi ett uttalande med avvikande mening. |
| --- | --- |

26)

| 27) | Fel eller avsaknad av revisionsbevis bedöms vara ”av avgörande betydelse” om de enligt revisorns bedömning inte är begränsade till särskilda delar, konton eller poster i årsredovisningen (dvs. de är spridda över kontona eller de granskade transaktionerna) eller, om de är begränsade på det sättet, representerar eller skulle kunna representera en avsevärd del av årsredovisningen, eller gäller upplysningar som har sådan betydelse att de är grundläggande för användares förståelse av årsredovisningen. |
| --- | --- |

27)

| 28) | Enligt vår bästa uppskattning uppgår felnivån i kostnaderna 2018 totalt sett till 2,6 %. Vi bedömde inte att detta fel var av avgörande betydelse, eftersom det är begränsat till kostnader som omfattas av komplexa regler (främst ersättningsbaserade kostnader). Den uppskattade felnivån för de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen varierar, såsom beskrivs i kapitlen 5–7 och kapitel 10. |
| --- | --- |

28)

Misstanke om oegentligheter

| 29) | Om vi har anledning att misstänka att bedräglig verksamhet har ägt rum rapporterar vi detta till Olaf, EU:s byrå för bedrägeribekämpning. Olaf ansvarar för de eventuella utredningar som detta ger upphov till. Vi rapporterar flera fall till Olaf varje år. |
| --- | --- |

29)

DEL 4 – Koppling mellan revisionsuttalandena om räkenskapernas tillförlitlighet och transaktionernas korrekthet

| 30) | Vi har avgett






  a) | ett revisionsuttalande om EU:s konsoliderade räkenskaper för det budgetår som avslutats, |
| --- | --- | --- |

30)

a)

ett revisionsuttalande om EU:s konsoliderade räkenskaper för det budgetår som avslutats,

| b) | revisionsuttalanden om korrektheten i de intäkter och kostnader som ligger till grund för dessa räkenskaper. |
| --- | --- |

b)

revisionsuttalanden om korrektheten i de intäkter och kostnader som ligger till grund för dessa räkenskaper.

| 31) | Vårt arbete och våra uttalanden har gjorts i enlighet med IFAC:s internationella revisionsstandarder (International Standards on Auditing, ISA) och god revisionssed och Intosais internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai). |
| --- | --- |

31)

| 32) | När revisorer avger revisionsuttalanden om både räkenskapernas tillförlitlighet och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna anger standarderna att ett modifierat uttalande om transaktionernas korrekthet inte i sig leder till ett modifierat uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

32)

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/AuditMethodology.aspx

(2)  Se punkt 40 i Issai 4000.

(3)  Se bakgrundsdokumentet The ECA’s modified approach to the Statement of Assurance audits in Cohesion (revisionsrättens ändrade metod för revisioner inför revisionsförklaringen av sammanhållningsområdet) som finns på vår webbplats (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=44524).

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

---

KAPITEL 2

Budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 2.1–2.3 |
| --- | --- |

| Budgetförvaltningen under 2018 | 2.4–2.21 |
| --- | --- |

| De tillgängliga budgetanslagen för åtaganden och betalningar utnyttjades nästan helt | 2.4–2.7 |
| --- | --- |

| Genomförandet av den fleråriga budgetramen påverkades av förseningarna i genomförandet av ESI-fonderna | 2.8–2.21 |
| --- | --- |

| Förseningar var den främsta anledningen till att betydande belopp i outnyttjad årlig förfinansiering för ESI-fonderna återfördes till EU-budgeten | 2.9–2.11 |
| --- | --- |

| Ett betydande belopp av den samlade marginalen för betalningar behövdes inte | 2.12–2.16 |
| --- | --- |

| De utestående åtagandena fortsätter att öka | 2.17–2.18 |
| --- | --- |

| Framtida budgetar riskerar att inte innehålla tillräckligt med betalningsbemyndiganden | 2.19–2.21 |
| --- | --- |

| Problem med den ekonomiska förvaltningen avseende budgeten för 2018 och framtiden | 2.22–2.41 |
| --- | --- |

| Medlemsstaternas utnyttjande av ESI-fonderna fortsätter att vara en utmaning | 2.22–2.24 |
| --- | --- |

| Ökningen av garantier ökar EU-budgetens riskexponering | 2.25–2.32 |
| --- | --- |

| Europeiska investeringsbanken – en integrerad del av EU:s struktur men med annorlunda arrangemang för ansvarsskyldighet | 2.33–2.41 |
| --- | --- |

| Slutsatser och rekommendationer | 2.42–2.48 |
| --- | --- |

| Slutsatser | 2.42–2.47 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 2.48 |
| --- | --- |

Bilaga 2.1 – EIB:s mandat från EU – huvudkategorier

Bilaga 2.2 – EU-finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen

Inledning

| 2.1. | I detta kapitel presenterar vi vår granskning av budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen. Utifrån vårt aktuella arbete och synpunkter som vi framfört i våra särskilda rapporter, snabbanalyser, briefingdokument och yttranden identifierar vi också risker och utmaningar som EU-budgeten kommer att ställas inför under kommande år. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | I maj 2018 lade kommissionen fram sitt förslag till ny flerårig budgetram 2021–2027 (1) för Europaparlamentet och rådet (som tillsammans utgör budgetmyndigheten). Förhandlingar pågår med sikte på att nå en överenskommelse före slutet av 2019. Vi har lämnat våra synpunkter i denna fråga i ett briefingdokument (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Förenade kungarikets utträde ur EU påverkar inte budgeträkenskaperna 2018. I delar av vår analys gör vi prognoser om framtida EU-budgetar. I de fallen har vi förutsatt att utkastet till utträdesavtal mellan Förenade kungariket och EU (3) kommer att godkännas och genomföras. |
| --- | --- |

2.3.

Budgetförvaltningen under 2018

De tillgängliga budgetanslagen för åtaganden och betalningar utnyttjades nästan helt

| 2.4. | Varje år fastställer budgetmyndigheten en gräns för EU:s nya ekonomiska förpliktelser (åtagandebemyndiganden) och för betalningar som kan göras från EU-budgeten (betalningsbemyndiganden). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Under 2018 utnyttjades åtagandebemyndigandena nästan helt. Av de 160,7 miljarder euro som var tillgängliga i budgeten för 2018 utnyttjades 159,9 miljarder euro (99,5 %) (se
  ruta 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EU utnyttjade också nästan alla tillgängliga betalningsbemyndiganden i den slutliga budgeten (4). Av de 144,8 miljarder euro som var tillgängliga gjordes betalningar för 142,7 miljarder euro (98,6 %) (5) (se
  ruta 2.1
  ). Detta följde efter två år med betalningar som var lägre än ursprungligen budgeterat. Det skedde en betydande ökning av medlemsstaternas betalningsansökningar 2018 för de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonder)) (6). De här fonderna står för omkring 43 % av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (7). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Skillnaden mellan den ursprungliga och slutliga budgeten var liten. De sex ändringsbudgetar som antogs 2018 tillförde endast 583 miljoner euro (8) i åtagandebemyndiganden och 87 miljoner euro i betalningsbemyndiganden.






  Ruta 2.1


  Budgetgenomförande 2018
















  Anm.: | Taket i den fleråriga budgetramen är det högsta årliga belopp som kan användas enligt den nuvarande förordningen om den fleråriga budgetramen. Åtagandebemyndigandena och användningen av dem får dock överskrida taket med värdet av de särskilda instrumenten (se artikel 3.2 i förordningen om den fleråriga budgetramen). |
| --- | --- | --- |

2.7.

Ruta 2.1

Budgetgenomförande 2018

Image 12

Anm.:

Taket i den fleråriga budgetramen är det högsta årliga belopp som kan användas enligt den nuvarande förordningen om den fleråriga budgetramen. Åtagandebemyndigandena och användningen av dem får dock överskrida taket med värdet av de särskilda instrumenten (se artikel 3.2 i förordningen om den fleråriga budgetramen).

| Källa: | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning – budgetåret 2018, rapporter om genomförandet av budgeten och förklarande noter – noterna 4.1–4.3 och den tekniska justeringen för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning – budgetåret 2018, rapporter om genomförandet av budgeten och förklarande noter – noterna 4.1–4.3 och den tekniska justeringen för 2018.

Genomförandet av den fleråriga budgetramen påverkades av förseningarna i genomförandet av ESI-fonderna

| 2.8. | ESI-fonderna påverkar planeringen och genomförandet av den fleråriga budgetramen av två huvudskäl. För det första utgör de en betydande del av den fleråriga budgetramen. För det andra genomförs de via fleråriga åtaganden, och betalningsansökningar kan komma in något av de efterföljande åren. Förseningarna i genomförandet av ESI-fonderna, som kommissionen tidigare har noterat och vi har bekräftat (9), fortsätter att påverka de sista åren av den nuvarande budgetramen. Vi noterar att genomförandegraderna för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) var betydligt högre än för andra ESI-fonder. Betalningsansökningar på betydande belopp har försenats och kommer att lämnas in kommande år. Detta har påverkat användningen av förfinansiering och utvecklingen av utestående åtaganden och kommer att påverka behoven av betalningsbemyndiganden i början av nästa fleråriga budgetram, såsom beskrivs nedan. |
| --- | --- |

2.8.

Förseningar var den främsta anledningen till att betydande belopp i outnyttjad årlig förfinansiering för ESI-fonderna återfördes till EU-budgeten

| 2.9. | Varje år får medlemsstaterna årlig förfinansiering för ESI-fondernas insatser (utom Ejflu) från EU:s budget (10). Om en medlemsstat lämnar in betalningsansökningar på ett belopp som är lägre än den förfinansiering man fått återförs den outnyttjade förfinansieringen till EU-budgeten det följande året. Detta sker som ett led i det förfarande för årlig granskning och årligt godkännande av ESI-fondernas räkenskaper som infördes under den nuvarande fleråriga budgetramen och först tillämpades 2017. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Dessa outnyttjade förfinansieringsbelopp återupptas i budgeten som inkomster avsatta för särskilda ändamål. De är öronmärkta för att enbart användas till de relevanta budgetposterna som avser ESI-fonderna. De blir åtagande- och betalningsmyndiganden utöver anslagen i årets budget. Åtagandebemyndiganden används omgående. Betalningsbemyndiganden måste användas för betalningar till medlemsstaterna antingen samma år eller det följande året för att de inte ska förfalla. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Medlemsstaterna fick en årlig förfinansiering på 6,8 miljarder euro 2016 och 9,0 miljarder euro 2017. Förseningarna i genomförandet var den främsta anledningen till att medlemsstaterna återförde betydande belopp av den outnyttjade förfinansieringen, närmare bestämt 6,6 miljarder euro 2017 och 8,1 miljarder euro 2018. Det ledde till att inkomsterna avsatta för särskilda ändamål ökade betydligt dessa två år. De betalningsbemyndiganden som skapades genom dessa återförda belopp användes till att betala medlemsstaternas ersättningsanspråk utöver den godkända budgeten för året, närmare bestämt 5,4 miljarder euro 2017 och 6,9 miljarder euro 2018 (se
  ruta 2.2
  ). Om dessa betalningsbemyndiganden inte hade varit tillgängliga för återanvändning hade det kunnat bli nödvändigt att använda den samlade marginalen för betalningar 2018.






  Ruta 2.2


  Belopp som betalats från inkomster avsatta för särskilda ändamål
















  Källa: | Revisionsrätten på grundval av Europeiska kommissionens rapporter om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2014–2018. |
| --- | --- | --- |

2.11.

Ruta 2.2

Belopp som betalats från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Image 13

Källa:

Revisionsrätten på grundval av Europeiska kommissionens rapporter om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen 2014–2018.

Ett betydande belopp av den samlade marginalen för betalningar behövdes inte

| 2.12. | Den samlade marginalen för betalningar är en mekanism som infördes i den nuvarande fleråriga budgetramen för att göra betalningsbemyndigandena mer flexibla. Syftet med den är att undvika att betalningsbemyndigandena tar slut, såsom skedde de sista åren av den förra fleråriga budgetramen (11). Genom mekanismen kan de outnyttjade anslagen under ett år, upp till taket i den fleråriga budgetramen, föras över för att utnyttjas framtida år. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Det belopp av den tillgängliga samlade marginalen för betalningar som fördes över till 2018–2020 från tidigare år var 33,7 miljarder euro (2018: 5,3 miljarder euro, 2019: 12,9 miljarder euro och 2020: 15,5 miljarder euro) (se
  ruta 2.3
  ). I den fleråriga budgetramen fastställdes ett tak på 36,5 miljarder euro för utnyttjandet av den samlade marginalen för betalningar 2018–2020 (2018: 8,0 miljarder euro, 2019: 12,9 miljarder euro och 2020: 15,5 miljarder euro).






  Ruta 2.3


  Tillgänglig samlad marginal för betalningar och tak
















  Anm.: | Fördelningen av den samlade marginalen för betalningar ett visst år bygger på hur kommissionens förväntade betalningsbehov ser ut. |
| --- | --- | --- |

2.13.

Ruta 2.3

Tillgänglig samlad marginal för betalningar och tak

Image 14

Anm.:

Fördelningen av den samlade marginalen för betalningar ett visst år bygger på hur kommissionens förväntade betalningsbehov ser ut.

| Källa: | Revisionsrätten, på grundval av de tekniska justeringarna av den fleråriga budgetramen, rapporterna om genomförandet av budgeten och de förklarande noterna till EU:s konsoliderade årsredovisning. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten, på grundval av de tekniska justeringarna av den fleråriga budgetramen, rapporterna om genomförandet av budgeten och de förklarande noterna till EU:s konsoliderade årsredovisning.

| 2.14. | År 2018 fanns det inget behov av ytterligare betalningar, vilket innebar att de 5,3 miljarder euro som var tillgängliga från föregående år i den samlade marginalen för betalningar inte behövde användas. De kunde emellertid inte föras över till påföljande år eftersom taken för den samlade marginalen för betalningar 2019 respektive 2020 hade uppnåtts. Av samma skäl kunde inte heller ett ytterligare belopp på 11,2 miljarder euro i betalningsbemyndiganden som inte utnyttjats 2018 (12) föras över till 2019 eller 2020. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Enligt den ursprungliga budgeten för 2019 kommer det belopp på 12,9 miljarder euro i den samlade marginalen för betalningar som är tillgängligt för året inte heller att behövas för att täcka betalningsbehoven (13). Enligt förslaget till budget för 2020 (14) kommer kanske inte heller hela beloppet på 15,5 miljarder euro som är tillgängligt i den samlade marginalen för betalningar att behövas 2020. Därför kommer ett totalt belopp på 33,7 miljarder euro som är tillgängligt i den samlade marginalen för betalningar eventuellt inte att behövas 2018–2020. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Om betalningsbehoven inte ökar 2019–2020, kommer de 33,7 miljarder euro som är tillgängliga i den samlade marginalen för betalningar inte att utnyttjas före utgången av 2020. Tillsammans med de 11,2 miljarder euro i outnyttjade betalningsbemyndiganden från 2018 som inte kunde föras över till framtida år (se punkt 2.14) ger detta totalt 44,9 miljarder euro i betalningsbemyndiganden som eventuellt inte kommer att utnyttjas före utgången av 2020. Den flexibilitet som den samlade marginalen för betalningar har skapat upphör när den nuvarande fleråriga budgetramen löper ut 2020. Den kommer inte att kunna tillgodose några flexibilitetsbehov under nästa fleråriga budgetram (se punkterna 2.19–2.21). |
| --- | --- |

2.16.

De utestående åtagandena fortsätter att öka

| 2.17. | De utestående åtagandena har fortsatt att öka och uppgick till 281,2 miljarder euro vid utgången av 2018 (2017: 267,3 miljarder euro). De har ökat med 36 % (73,7 miljarder euro) de senaste sju åren, sedan 2011, motsvarande år under den förra fleråriga budgetramen (se
  ruta 2.4
  ). Enligt kommissionens långtidsprognos (15) kommer de utestående åtagandena att uppgå till 313,8 miljarder euro vid utgången av 2023, vilket ligger nära vår prognos.






  Ruta 2.4


  Utestående åtaganden, åtaganden och betalningar, inbegripet prognoser, fram till 2023
















  Källa: | När det gäller 2007–2018: EU:s konsoliderade årsredovisning 2017. När det gäller prognoser: Revisionsrätten, på grundval av budgeten för 2019 och COM(2018) 687 final, kommissionens rapport till Europarlamentet och rådet Prognos för EU-budgetens kommande in- och utflöden på lång sikt (2019–2023). |
| --- | --- | --- |

2.17.

Ruta 2.4

Utestående åtaganden, åtaganden och betalningar, inbegripet prognoser, fram till 2023

Image 15

Källa:

När det gäller 2007–2018: EU:s konsoliderade årsredovisning 2017. När det gäller prognoser: Revisionsrätten, på grundval av budgeten för 2019 och COM(2018) 687 final, kommissionens rapport till Europarlamentet och rådet Prognos för EU-budgetens kommande in- och utflöden på lång sikt (2019–2023).

| 2.18. | Vi gjorde en omfattande analys av utestående åtaganden i snabbanalysen Utestående åtaganden i EU:s budget – en närmare titt (16) där perioden fram till och med slutet av 2017 behandlas. Vi kom fram till att tre faktorer bidrog mest till deras uppkomst: den årliga skillnaden mellan åtaganden och betalningar, långsamt genomförande av ESI-fonderna och ökningen av EU-budgetens storlek. |
| --- | --- |

2.18.

Framtida budgetar riskerar att inte innehålla tillräckligt med betalningsbemyndiganden

| 2.19. | Det finns en risk för att det inte kommer att finnas tillräckligt med betalningsbemyndiganden tillgängliga för att täcka alla belopp som ska betalas under den nya fleråriga budgetramens första år. I sin långtidsprognos (17) angav kommissionen att betalningsbemyndigandena 2019 och 2020 skulle ligga långt under taken (18). Detta talar för att betalningsbehov som enligt tidigare planer skulle tillgodoses 2019–2020 kommer att föras över till de första åren av den nya fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Värdet på de betalningsansökningar som lämnas in under perioden 2021–2023 kommer till stor del att vara avhängigt av medlemsstaternas genomförande av sina operativa program inom ESI-fonderna. Enligt vår granskning är det inte säkert att de betalningsbemyndiganden som är tillgängliga i början av den fleråriga budgetramen 2021–2027 är tillräckliga för att täcka alla betalningskrav under periodens första år. Detta kan särskilt komma att gälla 2021, den nya fleråriga budgetramens första år. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | I kommissionens långtidsprognos uppgår de planerade betalningsbemyndigandena för 2021 avseende åtaganden som ingåtts före 2021 under rubrikerna 1b och 2 (19), som främst gäller ESI-fonderna, till 63,7 miljarder euro. Under den fleråriga budgetramen 2007–2013 betalades omkring 40 % av de åtaganden avseende Sammanhållningsfonden som fortfarande var utestående i slutet av 2013 – det sista året av den fleråriga budgetramen – år 2014, det första året av den nuvarande fleråriga budgetramen. Om man antar att en liknande andel (40 %) av åtagandena inom ESI-fonderna från den nuvarande fleråriga budgetramen fortfarande är utestående vid utgången av 2020 och ska betalas 2021, är det inte säkert att de planerade betalningsbemyndigandena på 63,7 miljarder euro räcker. De utestående åtagandena från ESI-fonderna uppgick till 200,9 miljarder euro i slutet av 2018 och kommer att vara ännu högre vid utgången av 2020. 40 % av de utestående åtagandena för ESI-fonderna 2018 motsvarar redan 80 miljarder euro (betydligt mer än de planerade betalningsbemyndigandena på 63,7 miljarder euro), vilket innebär att 40 % av de utestående åtagandena 2020 sannolikt kommer att motsvara ett ännu högre belopp. Risken för otillräckliga betalningsbemyndiganden är desto större eftersom genomförandet av ESI-fonderna har försenats ännu mer än under de tidigare fleråriga budgetramarna och fler betalningsansökningar kan komma att lämnas in än 2014. |
| --- | --- |

2.21.

Problem med den ekonomiska förvaltningen avseende budgeten för 2018 och framtiden

Medlemsstaternas utnyttjande av ESI-fonderna fortsätter att vara en utmaning

| 2.22. | Utnyttjandet av ESI-fonderna gick snabbare under 2018, som var den nuvarande fleråriga budgetramens femte år. Men i slutet av året hade i genomsnitt endast 27,3 % av de totala anslagen till hela den fleråriga budgetramen betalats till medlemsstaterna, jämfört med 33,4 % vid slutet av 2011, det vill säga motsvarande år under den förra fleråriga budgetramen. Under 2018 betalades 10,9 % av de totala anslagen, vilket ungefär motsvarar den andel av den förra fleråriga budgetramens anslag som betalades 2011 (11,3 %). På grund av att genomförandet var långsammare än förväntat under de första åren av den nuvarande fleråriga budgetramen (20) släpar den ackumulerade genomförandegraden efter betydligt jämfört med den föregående fleråriga budgetramen. Förutom risken för att betalningsbemyndigandena kommer att vara otillräckliga i början av nästa fleråriga budgetram, kommer överlappningen mellan budgetramperioderna att vara betydande, vilket sannolikt kommer att överbelasta medlemsstaternas myndigheter och orsaka förseningar under de första åren av den fleråriga budgetramen 2021–2027 som liknar dem som förekom under den nuvarande budgetramperioden. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Diagrammet i
  ruta 2.5
  visar hur mycket av de totala anslagen till ESI-fonderna i den nuvarande budgetramen som hade betalats i slutet av 2018 och hur mycket som hade betalats vid utgången av 2011, motsvarande år under den förra budgetramperioden. Av diagrammet framgår att endast Bulgarien, Luxemburg, Österrike, Rumänien och Finland har en högre utnyttjandegrad under den nuvarande budgetramperioden än under den förra.






  Ruta 2.5


  Medlemsstaternas utnyttjandegrader avseende ESI-fonderna i slutet av 2018 och 2011
















  Källa: | Revisionsrätten, på grundval av information från kommissionen. |
| --- | --- | --- |

2.23.

Ruta 2.5

Medlemsstaternas utnyttjandegrader avseende ESI-fonderna i slutet av 2018 och 2011

Image 16

Källa:

Revisionsrätten, på grundval av information från kommissionen.

| 2.24. | Det låga utnyttjandet av ESI-fonderna har bidragit till att öka deras utestående åtaganden.
  Ruta 2.6
  visar varje medlemsstats utestående åtaganden, både som ett belopp i euro och som en andel av deras offentliga utgifter 2018.






  Ruta 2.6


  Utestående åtaganden för ESI-fonderna per medlemsstat
















  Källa: | Revisionsrätten, på grundval av information från kommissionen. Uppgifter från Eurostat om de offentliga utgifterna 2018. |
| --- | --- | --- |

2.24.

Ruta 2.6

Utestående åtaganden för ESI-fonderna per medlemsstat

Image 17

Källa:

Revisionsrätten, på grundval av information från kommissionen. Uppgifter från Eurostat om de offentliga utgifterna 2018.

Ökningen av garantier ökar EU-budgetens riskexponering

| 2.25. | Såsom visas i
  ruta 2.7
  har garantierna ökat de senaste åren, framför allt på grund av att garantin inom Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och garantin inom Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU) tillkommit. Syftet med dem var att mobilisera externa medel för att öka EU-budgetens potentiella effekter. Andra garantier som får stöd från EU-budgeten är garantier för externa utlåningsmandat till EIB (21) och EU-garantier för upp- och utlåningsverksamhet, som främst gäller lån till medlemsstater (22) och i många år har legat på en relativt konstant nivå. Ökningen har dock exponerat EU-budgeten för potentiella risker som måste övervakas fortlöpande så att de inte blir alltför stora (23).






  Ruta 2.7


  EU-budgetens högsta möjliga och faktiska exponering i förhållande till garantier
















  Källa: | Revisionsrätten, på grundval av Europeiska unionens konsoliderade årsredovisningar 2015–2018. |
| --- | --- | --- |

2.25.

Ruta 2.7

EU-budgetens högsta möjliga och faktiska exponering i förhållande till garantier

Image 18

Källa:

Revisionsrätten, på grundval av Europeiska unionens konsoliderade årsredovisningar 2015–2018.

| 2.26. | Taken visar EU-budgetens högsta möjliga exponering. Förlängningen av löptiden för Efsi (24) och införandet av EFHU-garantin höjde taken 2018, som uppgick till 125,5 miljarder euro i slutet av året. Den faktiska exponeringen kommer att öka successivt i takt med att utbetalningar (25) görs. Totalt sett uppgick den faktiska exponeringen till 92,8 miljarder euro i slutet av 2018. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Vissa av dessa garantier stöds av garantifonder, som bildar en likviditetsbuffert mot potentiella förluster. De tre garantifondernas tillgångar i slutet av 2018 uppgick till totalt 8,3 miljarder euro (5,5 miljarder euro i Efsi-garantifonden, 2,5 miljarder euro i Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland och 0,3 miljarder euro i EFHU-garantifonden). Betalningar görs från dessa garantifonder när garantierna tas i anspråk. I slutet av 2018 hade inga betydande anspråk gjorts på dessa garantier. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Framtida händelser kan utlösa anspråk på garantier som kräver omedelbar betalning. Kommissionen grundar sin bedömning av risken för att dessa händelser ska inträffa på historiska bevis, riktmärken, rådande villkor och professionell sakkunskap. Ett exempel på en riskbedömning finns i kommissionens förnyade utvärdering av Efsi-garantin i dess förslag till förlängning av löptiden för Efsi (26). Kommissionen upprättar också en rapport varje år om garantier som omfattas av budgeten där sådana risker analyseras (27). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Det finns olika arrangemang för att tillhandahålla omedelbart stöd om garantier tas i anspråk, till exempel garantifonderna (28). Fonderna används för att täcka förluster som uppstår på grund av EU:s garantier och har upprättats med användning av medel från EU-budgeten inom den fleråriga budgetramens gränser. Under normala omständigheter kan betalningsbehov täckas av sådana garantifonder och av betalningsbemyndiganden upp till taket i den fleråriga budgetramen. Dessutom finns det ett tak för egna medel utöver taket i den fleråriga budgetramen (se
  ruta 2.8
  ) som fungerar som en säkerhetsbuffert och ska täcka extrema omständigheter som allvarliga konjunkturnedgångar. Summan av alla egna medel som uppburits från medlemsstaterna under ett givet år får inte överskrida 1,2 % av summan av samtliga medlemsstaters bruttonationalinkomster. Det tillgängliga beloppet mellan taket i den fleråriga budgetramen och taket för egna medel som varje år ska täcka betalningsbemyndiganden varierar. Det räknas om varje år som ett led i den tekniska justeringen av den fleråriga budgetramen, oberoende av beloppen för övriga intäkter. För 2018 var det 33,9 miljarder euro, 0,22 % av summan av alla medlemsstaters BNI.






  Ruta 2.8


  Taket i den fleråriga budgetramen och för egna medel















  (*) | Utan att det inverkar på andra potentiella inkomster. |
| --- | --- | --- |

2.29.

Ruta 2.8

Taket i den fleråriga budgetramen och för egna medel

Image 19

(*)

Utan att det inverkar på andra potentiella inkomster.

| Källa: | Revisionsrätten, på grundval av den tekniska justeringen för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten, på grundval av den tekniska justeringen för 2018.

| 2.30. | Förenade kungarikets utträde ur EU kommer att minska summan av medlemsstaternas BNI, och inkluderingen av Europeiska utvecklingsfonden (EUF) i EU-budgeten kommer att höja taken i budgetramen. På grund av dessa justeringar har kommissionen när det gäller nästa fleråriga budgetram föreslagit att taket för egna medel ska höjas med 0,09 % (29) till 1,29 % av summan av alla medlemsstaters BNI för att dessa förändringar ska beaktas. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Till den fleråriga budgetramen 2021–2027 kommer kommissionen dessutom att samla garantifonder i en gemensam avsättningsfond grundat på en effektiv avsättningsnivå (30) för att främja bättre förvaltning av de garantier som lämnas (31). |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Den nya budgetförordningen tar fasta på den växande betydelsen av garantier, ekonomiskt stöd och finansieringsinstrument. Alla relevanta bestämmelser har konsoliderats i en ny avdelning X (artiklarna 208–220) för att komma till rätta med problem på detta område. I vårt yttrande över budgetförordningen välkomnade vi tillkomsten av avdelning X (32). |
| --- | --- |

2.32.

Europeiska investeringsbanken – en integrerad del av EU:s struktur men med annorlunda arrangemang för ansvarsskyldighet

| 2.33. | EIB-gruppens (33) mål är att bevilja lån, garantier och annat stöd utan vinstsyfte för att tjäna EU:s intressen. I slutet av 2018 uppgick EIB-gruppens aggregerade totala utestående lån till 536 miljarder euro (2017: 548 miljarder euro) (34). |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | En del av EIB-gruppens verksamhet regleras genom en rad mandat från EU (se
  bilaga 2.1
  ). Under de senaste åren har EU i ökande utsträckning använt finansieringsinstrument och budgetgarantier till EIB-gruppen för att täcka delar av sin finansieringsverksamhet. Den mest nämnvärda ökningen har skett genom Efsi, sedan 2015. Vid utgången av 2018 hade EIB undertecknat kontrakt till ett värde av totalt 53,6 miljarder euro för Efsi-stödda finansiella transaktioner (2017: 36,7 miljarder euro). Vi offentliggjorde en särskild rapport om hur Efsi fungerar 2019 där vi angav vilka åtgärder vi anser krävs för att Efsi ska bli verkligt framgångsrik (35). Tidigare har vi även rapporterat om EIB-gruppens förvaltning av andra EU-medel (36). |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Ruta 2.9
  visar åtaganden och betalningar från EU till EIB-gruppen varje år sedan 2007, särskilt när det gäller avgifter för rådgivningstjänster och förvaltning av EU-medel och överföringar som rör finansieringsinstrument. I beloppen ingår utgifter från alla delar av budgeten, utom rubrik 5 Administration i den fleråriga budgetramen. Merparten av utgifterna härrör från rubrik 1 Smart tillväxt för alla och rubrik 4 Europa i världen i den fleråriga budgetramen. Under perioden 2007–2018 ingicks åtaganden för totalt 14,7 miljarder euro från EU-budgeten till EIB-gruppen, och totalt 12,3 miljarder euro betalades (37). Diagrammet visar en stadig långsiktig ökning av betalningar till EIB-gruppen med variationer från år till år (38).






  Ruta 2.9


  Årliga åtaganden och betalningar till EIB-gruppen
















  Källa: | Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från kommissionen. |
| --- | --- | --- |

2.35.

Ruta 2.9

Årliga åtaganden och betalningar till EIB-gruppen

Image 20

Källa:

Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från kommissionen.

| 2.36. | Ruta 2.10
  visar åtaganden och betalningar från EU-budgeten sedan 2007, för den årliga avsättningen till Garantifonden för åtgärder avseende tredje land och Efsis garantifond (39). Åtagandena för avsättningarna till de två garantifonderna uppgick till 9,8 miljarder euro och betalningarna till 7,1 miljarder euro under samma period, varav merparten härrör från perioden 2015–2018.






  Ruta 2.10


  Årliga åtaganden och betalningar till de två garantifonderna
















  Källa: | Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från kommissionen. |
| --- | --- | --- |

2.36.

Ruta 2.10

Årliga åtaganden och betalningar till de två garantifonderna

Image 21

Källa:

Revisionsrätten, på grundval av uppgifter från kommissionen.

| 2.37. | De två diagrammen illustrerar att EIB-gruppens betydelse som partner i genomförandet av EU-budgeten har ökat över tiden. Den största ökningen beror på avsättningen till Efsis garantifond. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Sambanden mellan EU-budgeten och EIB-gruppen är komplexa och betydande, trots att EIB-gruppen inte ingår i budgeten. EU-budgeten tillhandahåller stöd via olika budgetposter på många olika sätt, bland annat genom direkta bidrag, EU-garantier uppbackade av garantifonder och EU-finansiering som avsätts till EIB-gruppen genom medlemsstaternas myndigheter inom ramen för delad och indirekt förvaltning. För EU:s räkning förvaltar EIB-gruppen också ett stort antal finansieringsinstrument till stöd för olika EU-åtgärder (se
  bilaga 2.2
  ). EIB upplyste oss om att nästan 35 % av dess årliga lånevolym från och med 2018 kommer från finansieringstransaktioner enligt mandat, varav en stor del har getts av EU. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Inte förrän i ett mycket sent skede av revisionen informerade EIB oss om den finansiella volymen på de EU-mandat som banken förvaltar och EU-budgeten eller budgeten för EUF finansierar, vilket innebar att vi inte grundligt kunde analysera och kontrollera den lämnade informationen. I
  ruta 2.11
  beskriver vi de viktigaste komponenterna i det finansiella förhållandet mellan EU:s budget och EUF å ena sidan och EIB-gruppen å andra sidan. Diagrammet visar förvaltningen och flödet av medel mellan medlemsstaterna, kommissionen och EIB-gruppen.






  Ruta 2.11


  Förvaltningen och flödet av medel mellan medlemsstaterna, kommissionen och EIB-gruppen
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

2.39.

Ruta 2.11

Förvaltningen och flödet av medel mellan medlemsstaterna, kommissionen och EIB-gruppen

Image 22

Källa:

Revisionsrätten.

| 2.40. | Enligt en preliminär och partiell överenskommelse mellan Europaparlamentet och rådet från april 2019 förväntas EIB-gruppen spela en viktig roll i genomförandet av EU:s politik under nästa fleråriga budgetram genom InvestEU-programmet, som bygger vidare på erfarenheterna av Efsi (se
  ruta 2.12
  ).






  Ruta 2.12


  InvestEU-programmet






  InvestEU-programmet består av InvestEU-fonden, InvestEU:s rådgivningscentrum och InvestEU-portalen. Det ska stödja konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning genom investeringar och innovation i EU.
  Kommissionens förslag till InvestEU-programmet byggde på Efsis budgetgarantimodell. Syftet med programmet är att mobilisera 650 miljarder euro i ytterligare investeringar genom tillhandahållande av en garanti från EU-budgeten på 38 miljarder euro. Den förväntade avsättningsnivån för garantin är 40 %, vilket innebär att programmet kommer att reservera 15,2 miljarder euro från EU-budgeten för att täcka eventuella anspråk på garantin.
  EU viktigaste genomförandepartner kommer EIB-gruppen att vara.







  Källa: | Kommissionens förslag COM(2018) 439. |
| --- | --- | --- |

2.40.

Ruta 2.12

InvestEU-programmet

InvestEU-programmet består av InvestEU-fonden, InvestEU:s rådgivningscentrum och InvestEU-portalen. Det ska stödja konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning genom investeringar och innovation i EU.

Kommissionens förslag till InvestEU-programmet byggde på Efsis budgetgarantimodell. Syftet med programmet är att mobilisera 650 miljarder euro i ytterligare investeringar genom tillhandahållande av en garanti från EU-budgeten på 38 miljarder euro. Den förväntade avsättningsnivån för garantin är 40 %, vilket innebär att programmet kommer att reservera 15,2 miljarder euro från EU-budgeten för att täcka eventuella anspråk på garantin.

EU viktigaste genomförandepartner kommer EIB-gruppen att vara.

Källa:

Kommissionens förslag COM(2018) 439.

| 2.41. | EIB-gruppen är inte en EU-institution men ändå en integrerad del av EU:s struktur som har inrättats i enlighet med EU-fördragen för att bidra till EU-mål. På grund av sin speciella karaktär har den emellertid andra förvaltnings- och styrningsarrangemang än resten av EU-budgeten. I vårt revisionsmandat ingår för närvarande inte de av EIB-gruppens transaktioner som inte finansieras av EU-budgeten men som bidrar till samma EU-mål. Det innebär att revisionsrätten inte kan ge en fullständig bild av EIB-gruppens alla transaktioner. I vårt briefingdokument om framtiden för EU:s finanser (februari 2018) föreslog vi att vi också ska få i uppdrag att granska EIB:s icke EU-budgetrelaterade transaktioner. Det skulle inte hindra EIB från att behålla sina nuvarande revisionsarrangemang med privata revisionsföretag vad beträffar räkenskapernas tillförlitlighet. Europaparlamentet stödde vårt förslag i sin resolution om årsrapporten 2017 om kontrollen av EIB:s finansiella verksamhet (40). |
| --- | --- |

2.41.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

| 2.42. | Baserat på våra iakttagelser belyser vi nedan huvudproblemen i EU:s budgetförvaltning och ekonomiska förvaltning 2018, varav en del kan medföra risker för framtida budgetar, särskilt under de första åren av nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | De åtagande- och betalningsbemyndiganden som var tillgängliga i den slutliga budgeten utnyttjades nästan helt (se punkterna 2.4–2.7). |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Förseningarna i genomförandet av ESI-fonderna har påverkat genomförandet av den fleråriga budgetramen på olika sätt och kan även påverka den framtida budgetramen:






  — | Betydande belopp i årlig förfinansiering återfördes till EU-budgeten (se punkterna 2.8–2.11). |
| --- | --- | --- |

2.44.

—

Betydande belopp i årlig förfinansiering återfördes till EU-budgeten (se punkterna 2.8–2.11).

| — | Ett betydande belopp av den samlade marginalen för betalningar behövdes inte men kan inte föras över till den nya fleråriga budgetramen (se punkterna 2.12–2.16). |
| --- | --- |

—

Ett betydande belopp av den samlade marginalen för betalningar behövdes inte men kan inte föras över till den nya fleråriga budgetramen (se punkterna 2.12–2.16).

| — | Den stora mängden utestående åtaganden beror främst på det långsamma genomförandet av ESI-fonderna men även på den årliga skillnaden mellan åtaganden och betalningar och ökningen av EU-budgetens storlek. De utestående åtagandena fortsatte att öka 2018 (se punkterna 2.17–2.18). |
| --- | --- |

—

Den stora mängden utestående åtaganden beror främst på det långsamma genomförandet av ESI-fonderna men även på den årliga skillnaden mellan åtaganden och betalningar och ökningen av EU-budgetens storlek. De utestående åtagandena fortsatte att öka 2018 (se punkterna 2.17–2.18).

| — | Det finns en risk för att betalningsbemyndigandena kommer att vara otillräckliga under de första åren av den nya fleråriga budgetramen (se punkterna 2.19–2.21). |
| --- | --- |

—

Det finns en risk för att betalningsbemyndigandena kommer att vara otillräckliga under de första åren av den nya fleråriga budgetramen (se punkterna 2.19–2.21).

| 2.45. | Generellt sett var medlemsstaternas utnyttjande av ESI-fonderna lägre än under det motsvarande året i den förra fleråriga budgetramen (se punkterna 2.22–2.24). |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | De garantier som stöds av EU-budgeten har ökat under senare år. Det gör att EU-budgetens riskexponering ökar. De förluster som kommissionen förväntar sig täcks av garantifonder, som den nya fleråriga budgetramen kommer att samla i en gemensam avsättningsfond (se punkterna 2.25–2.32). |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | EIB-gruppen är en integrerad del av EU:s struktur. Under de senaste åren har EU i ökande utsträckning använt finansieringsinstrument och budgetgarantier till EIB-gruppen. Den förväntas också spela en viktig roll i genomförandet av EU:s politik under nästa fleråriga budgetram. EIB-gruppen har ett komplext förhållande till EU-budgeten och andra arrangemang för ansvarsskyldighet än EU:s institutioner. I vårt revisionsmandat ingår för närvarande inte de av EIB-gruppens transaktioner som inte finansieras av EU-budgeten men som bidrar till samma EU-mål. Det innebär att revisionsrätten inte kan ge en fullständig bild av kopplingarna mellan EIB-gruppen och EU:s budget. Vi står därför fast vid vårt förslag att vi bör få i uppdrag att granska EIB:s icke EU-budgetrelaterade transaktioner (se punkterna 2.33–2.41). |
| --- | --- |

2.47.

Rekommendationer

| 2.48. | Vi rekommenderar kommissionen följande: |
| --- | --- |

2.48.

Rekommendation 2.1

Kommissionen bör vidta åtgärder för att undvika onödigt tryck på betalningsbemyndigandena under de första åren av den fleråriga budgetramen 2011–2027 och bland annat

| a) | göra mer exakta prognoser om betalningsbehoven, |
| --- | --- |

a)

göra mer exakta prognoser om betalningsbehoven,

| b) | uppmana Europaparlamentet och rådet att






  i) | sörja för ett balanserat förhållande mellan de budgeterade åtagande- och betalningsbemyndigandena till nästa fleråriga budgetram, till exempel genom ökade betalningsbemyndiganden, ändrade regler för tillbakadraganden och/eller minskade åtagandebemyndiganden, |
| --- | --- | --- |

b)

uppmana Europaparlamentet och rådet att

i)

sörja för ett balanserat förhållande mellan de budgeterade åtagande- och betalningsbemyndigandena till nästa fleråriga budgetram, till exempel genom ökade betalningsbemyndiganden, ändrade regler för tillbakadraganden och/eller minskade åtagandebemyndiganden,

| ii) | i samband med det beakta att beloppet för betalningsansökningar kan bli högt 2021 och 2022 samt det faktum att outnyttjade betalningsbemyndiganden inte kan föras över till nästa fleråriga budgetram, |
| --- | --- |

ii)

i samband med det beakta att beloppet för betalningsansökningar kan bli högt 2021 och 2022 samt det faktum att outnyttjade betalningsbemyndiganden inte kan föras över till nästa fleråriga budgetram,

| c) | verka för att rättsliga ramar antas i tid och att medlemsstaterna planerar programmen i god tid. |
| --- | --- |

c)

verka för att rättsliga ramar antas i tid och att medlemsstaterna planerar programmen i god tid.

Tidsram: Innan perioden efter 2020 inleds.

Rekommendation 2.2

Kommissionen bör säkerställa, så snart den gemensamma avsättningsfonden har inrättats, att EU-budgetens exponering för de berörda garantierna förvaltas ändamålsenligt och övervakas på ett aktuellt sätt. Kommissionen bör grunda sin beräkning av en effektiv avsättningsnivå på en försiktig metod som bygger på vedertagen god praxis.

Tidsram: Innan perioden efter 2020 inleds.

Rekommendation 2.3

Kommissionen bör varje år för budgetmyndigheten presentera det samlade beloppet för och fördelningen av medel som överförts från EU-budgeten för finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen.

Detta skulle ge budgetmyndigheten relevant information och stöd i arbetet med att granska EIB-gruppen och dess transaktioner, samtidigt som insynen i transaktionerna skulle öka.

Tidsram: Senast i mitten av 2020.

---

(1)  Förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – COM(2018) 322 final.

(2)  Briefingdokument om kommissionens förslag till flerårig budgetram för 2021–2027, juli 2018.

(3)  Utkast till avtal om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT C 66 I, 19.2.2019, s. 1).

(4)  Den slutliga budgeten består av den ursprungliga budgeten och efterföljande ändringsbudgetar som budgetmyndigheten antar.

(5)  De totala betalningarna 2018 uppgick till 156,7 miljarder euro och bestod av betalningar från den slutliga budgeten 2018 på 142,7 miljarder euro, överföringar av 1,9 miljarder euro och inkomster avsatta för särskilda ändamål på 12,1 miljarder euro. Vi har exkluderat överföringar mellan budgetår och inkomster avsatta för särskilda ändamål eftersom de inte ingår i den antagna budgeten och följer andra regler. För mer information, se del A4–A5 i Europeiska kommissionens rapport om budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen budgetåret 2018.

(6)  ESI-fonderna består av sammanhållningsfonderna från den förra fleråriga budgetramen, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF).

(7)  Baserat på uppgifter från kommissionen om fördelningen till medlemsstaterna av ESI-fondprogram på 464,9 miljarder euro och åtagandebemyndiganden inom ramen för den fleråriga budgetramen 2014–2020 på 1 087,2 miljarder euro, i enlighet med anpassningen i den tekniska justeringen 2018 – COM(2017) 473.

(8)  Störst var ändringsbudget nr 3 som försåg faciliteten för flyktingar i Turkiet med 500 miljoner euro som ett led i den andra delutbetalningen på 3 miljarder euro till faciliteten under perioden 2018–2019 i enlighet med uttalandet från EU och Turkiet den 18 mars 2016.

(9)  Se punkterna 2.5–2.16 i årsrapporten för 2017 och kommissionens svar på dem.

(10)  För Ejflu betalas förfinansiering endast under de tre första åren av perioden 2014–2020 (i enlighet med artikel 35.1 i förordning (EU) nr 1306/2013).

(11)  Se punkterna 1.51–1.53 i årsrapporten för 2012.

(12)  Endast en liten del av den samlade marginalen för betalningar på 219 miljoner euro (183 miljoner euro i 2011 års priser) av de 11,4 miljarder euro outnyttjade betalningsbemyndiganden från 2018 som var tillgängliga kunde föras över till 2020. Se COM(2019) 310, s. 7.

(13)  Taket för betalningsbemyndiganden 2019 är 166,7 miljarder euro och inkluderar den samlade marginalen för betalningar. Även om den samlade marginalen för betalningar på 12,9 miljarder euro dras av, är taket fortfarande högre än beloppet för betalningsbemyndiganden på 148,2 miljarder i den antagna budgeten för 2019.

(14)  Se förslaget till budget för 2020: COM(2019) 400.

(15)  COM(2018) 687 final, kommissionens rapport till Europarlamentet och rådet – Prognos för EU-budgetens kommande in- och utflöden på lång sikt (2019–2023).

(16)  Offentliggjord i april 2019.

(17)  Se fotnot 15.

(18)  Detta bekräftades av den antagna budgeten för 2019, som innehöll betalningsbemyndiganden på 148,2 miljarder euro – 18,5 miljarder euro under taket på 166,7 miljarder euro.

(19)  Rubrik 1b Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: 48,5 miljarder euro och rubrik 2 Hållbar tillväxt: naturresurser: 15,2 miljarder euro.

(20)  Se punkterna 2.13–2.19 i årsrapporten för 2017.

(21)  Dessa garantier stöds av garantifonden för åtgärder avseende tredjeland, som bildar en likviditetsbuffert mot potentiella förluster. Denna fond måste upprätthålla ett belopp på 9 % av de utestående lånebelopp som garanterats genom fonden vid årets slut. Betalningar görs från garantifonden när garantierna tas i anspråk.

(22)  Se punkterna 2.42–2.45 i årsrapporten för 2017 och noterna 4.1.1–4.1.3 i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2018.

(23)  EU-budgeten stöder olika förpliktelser: faktiska skulder i balansräkningen, budgetförpliktelser som utestående åtaganden och ansvarsförbindelser, som i huvudsak är garantier.

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2396 av den 13 december 2017 om ändring av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) 2015/1017 vad gäller förlängningen av löptiden för Europeiska fonden för strategiska investeringar liksom införandet av tekniska förstärkningar av den fonden och Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EUT L 345, 27.12.2017, s. 34).

(25)  Utbetalningar utgörs av de belopp som tillhandahålls slutmottagare och som backas upp av garantierna.

(26)  SWD(2016) 297 final – arbetsdokument från kommissionens avdelningar – utvärdering som åtföljer kommissionens förslag COM(2016) 597 final.

(27)  Den senaste rapporten är COM(2018) 609 final – Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om garantier som omfattas av den allmänna budgeten – Situationen per den 31 december 2017.

(28)  Se not 2.41 i Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för budgetåret 2018.

(29)  COM(2018) 325 – Förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel.

(30)  Det är den nivå som används för att fastställa de likvida medel och motsvarigheter till likvida medel i den gemensamma avsättningsfonden som behövs för utbetalningar på grund av att en garanti tas i anspråk.

(31)  Artikel 213 i budgetförordningen (förordning (EU, Euratom) 2018/1046).

(32)  Yttrande nr 1/2017 över förslaget till översyn av ”budgetförordningen”.

(33)  EIB-gruppen består av Europeiska investeringsbanken (EIB), Europeiska investeringsfonden (EIF) och EU:s mikrofinansplattform.

(34)  EIB-gruppens finansiella rapport 2018, s. 44.

(35)  Särskild rapport nr 3/2019 – Europeiska fonden för strategiska investeringar: åtgärder krävs för att Efsi ska bli verkligt framgångsrik.

(36)  Se t.ex. särskild rapport nr 19/2016 Att genomföra EU:s budget med hjälp av finansieringsinstrument – lärdomar av programperioden 2007–2013 och särskild rapport nr 1/2018 Gemensamt stöd till projekt i de europeiska regionerna (Jaspers) – dags att rikta stödet bättre.

(37)  I beloppen ingår åtaganden och betalningar från EU-budgeten och EUF.

(38)  Toppnoteringen 2008 sammanföll med inledningen av tionde EUF. Det höga beloppet 2008 beror på hur EUF redovisar åtaganden – alla åtaganden för hela programperioden ingås i början av sjuårsperioden. I EU-budgeten redovisas åtaganden årligen.

(39)  Efsis garantifond förvaltas av kommissionen, medan Garantifonden för åtgärder avseende tredjeland förvaltas av EIB.

(40)  Se punkt 72 i P8_TA-PROV (2019)0036 – Europaparlamentets resolution av den 17 januari 2019 om årsrapporten 2017 om kontrollen av EIB:s finansiella verksamhet (2018/2151(INI)).

BILAGA 2.1

EIB:s MANDAT FRÅN EU – HUVUDKATEGORIER

EIB upplyste oss om att de delar in mandaten från EU i sex huvudkategorier beroende på den underliggande strukturen, utformningen och användningen av partner medel.

| Mandatkategorier | Exempel |
| --- | --- |
| Mandatet avseende
  riskdelning
  – partnermedlen används som skydd mot en första förlust i portföljen med de stödberättigande transaktionerna. Det bygger på en mekanism för delning av de risker som är förknippade med underliggande transaktioner i portföljen (eller underportföljen) med lån utifrån på förhand fastställda riskdelningsvillkor och i enlighet med fastställda bruttosoliditetsmål för båda parters bidrag. | InnovFin – EU-finansiering för innovatörer är ett program inom EU:s program för forskning och innovation Horisont 2020 med finansieringsverktyg som omfattar ett brett spektrum av lån, garantier och kapital likställt med eget kapital.
  Efsi – Europeiska fonden för strategiska investeringar är ett gemensamt initiativ av EIB-gruppen och kommissionen som ska bidra till att överbrygga det nuvarande investeringsgapet i EU. |
| Mandaten avseende
  portföljgaranti
  – partnern lämnar en garanti som täcker en på förhand fastställd andel av EIB:s exponering upp till ett högsta totalbelopp. | Det externa utlåningsmandatet är den rättsliga ramen för att be-vilja EIB en EU-garanti mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU. |
| Mandaten avseende
  direktinvesteringar i medel från tredje part
  – EIB investerar direkt i partnernas medel. | Cotonouinvesteringsfaciliteten – Cotonouavtalet är ett avtal mellan EU och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. EIB har anförtrotts förvaltningen av den investeringsfacilitet som inrättats inom ramen för Cotonouavtalet. |
| Mandaten avseende
  blandfinansiering
  – EIB begär tillgång till extern bidragsfinansiering från fall till fall. Mandatet bygger på en kombination av lån och andra finansieringsinstrument med olika ekonomiska villkor och särdrag (såsom bidrag, lån och garantier). | AIP – den afrikanska investeringsplattformen är en finansiell mekanism som kombinerar bidrag med andra resurser, såsom lån från institutioner för utvecklingsfinansiering, för att mobilisera ytterligare finansiering till utveckling och öka effekterna av EU:s bistånd.
  NIP – investeringsplattformen för grannskapsländer är en mekanism som ska mobilisera ytterligare medel till finansiering av kapitalintensiva infrastrukturprojekt i de av EU:s partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken. |
| Förvaltningsfonderna
  – givares medel samlas i en förvaltningsfond som förvaltas av EIB. Medlen är tillgängliga antingen enbart för EIB eller för alla stödberättigade finansiella institutioner. | EPTATF – förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östra partnerskapet är en förvaltningsfond för flera givare och sektorer.
  ERIF – fonden för initiativet för stärkt motståndskraft syftar till att stödja kapaciteten hos ekonomierna i länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan, efter en uppmaning från Europeiska rådet. |
| Mandaten avseende
  garantiinstrument
  – EIB förbinder sig att göra en betalning om villkoren i garantin för det är uppfyllda. | PF4EE – privat finansiering för energieffektivisering är en gemensam överenskommelse mellan EIB och kommissionen som finansieras av Life-programmet och erbjuder skydd mot kreditrisker till finansiella mellanhänder som medfinansierar energieffektiviseringsprojekt tillsammans med EIB. |

Mandatkategorier

Exempel

Mandatet avseende
  riskdelning
  – partnermedlen används som skydd mot en första förlust i portföljen med de stödberättigande transaktionerna. Det bygger på en mekanism för delning av de risker som är förknippade med underliggande transaktioner i portföljen (eller underportföljen) med lån utifrån på förhand fastställda riskdelningsvillkor och i enlighet med fastställda bruttosoliditetsmål för båda parters bidrag.

InnovFin – EU-finansiering för innovatörer är ett program inom EU:s program för forskning och innovation Horisont 2020 med finansieringsverktyg som omfattar ett brett spektrum av lån, garantier och kapital likställt med eget kapital.

Efsi – Europeiska fonden för strategiska investeringar är ett gemensamt initiativ av EIB-gruppen och kommissionen som ska bidra till att överbrygga det nuvarande investeringsgapet i EU.

Mandaten avseende
  portföljgaranti
  – partnern lämnar en garanti som täcker en på förhand fastställd andel av EIB:s exponering upp till ett högsta totalbelopp.

Det externa utlåningsmandatet är den rättsliga ramen för att be-vilja EIB en EU-garanti mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU.

Mandaten avseende
  direktinvesteringar i medel från tredje part
  – EIB investerar direkt i partnernas medel.

Cotonouinvesteringsfaciliteten – Cotonouavtalet är ett avtal mellan EU och staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet. EIB har anförtrotts förvaltningen av den investeringsfacilitet som inrättats inom ramen för Cotonouavtalet.

Mandaten avseende
  blandfinansiering
  – EIB begär tillgång till extern bidragsfinansiering från fall till fall. Mandatet bygger på en kombination av lån och andra finansieringsinstrument med olika ekonomiska villkor och särdrag (såsom bidrag, lån och garantier).

AIP – den afrikanska investeringsplattformen är en finansiell mekanism som kombinerar bidrag med andra resurser, såsom lån från institutioner för utvecklingsfinansiering, för att mobilisera ytterligare finansiering till utveckling och öka effekterna av EU:s bistånd.

NIP – investeringsplattformen för grannskapsländer är en mekanism som ska mobilisera ytterligare medel till finansiering av kapitalintensiva infrastrukturprojekt i de av EU:s partnerländer som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken.

Förvaltningsfonderna
  – givares medel samlas i en förvaltningsfond som förvaltas av EIB. Medlen är tillgängliga antingen enbart för EIB eller för alla stödberättigade finansiella institutioner.

EPTATF – förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östra partnerskapet är en förvaltningsfond för flera givare och sektorer.

ERIF – fonden för initiativet för stärkt motståndskraft syftar till att stödja kapaciteten hos ekonomierna i länderna i det södra grannskapet och i västra Balkan, efter en uppmaning från Europeiska rådet.

Mandaten avseende
  garantiinstrument
  – EIB förbinder sig att göra en betalning om villkoren i garantin för det är uppfyllda.

PF4EE – privat finansiering för energieffektivisering är en gemensam överenskommelse mellan EIB och kommissionen som finansieras av Life-programmet och erbjuder skydd mot kreditrisker till finansiella mellanhänder som medfinansierar energieffektiviseringsprojekt tillsammans med EIB.

BILAGA 2.2

EU-FINANSIERINGSINSTRUMENT SOM FÖRVALTAS AV EIB-GRUPPEN

| | Finansieringsinstrument – per den 31 december 2018 | Förvaltas av |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna | EIF |
| 2 | Erasmus+ garantimöjlighet för studielån | EIF |
| 3 | Garantifaciliteten för små- och medelstora företag (SMF) inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) | EIF |
| 4 | Egenkapitalinstrumentet för det fleråriga programmet för företag och företagaranda (ETFSU 2001) | EIF |
| 5 | Kapacitetsuppbyggnad inom sysselsättning och social innovation | EIF |
| 6 | Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation | EIF |
| 7 | Pilotprojekt inom tekniköverföring | EIF |
| 8 | Mikrokredit för sysselsättning och social innovation och garantier för socialt entreprenörskap – kapacitetsuppbyggnad | EIF |
| 9 | den europeiska fonden Progress för mikrokrediter | EIF |
| 10 | det europeiska garantiinstrumentet Progress för mikrokrediter | EIF |
| 11 | Lånegarantiinstrumentet inom EU-programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme) | EIF |
| 12 | Egetkapitalinstrumentet för tillväxt inom ramen för Cosme | EIF |
| 13 | Garantiinstrument I inom faciliteten för företagsutveckling och innovation på västra Balkan (WB Edif) | EIF |
| 14 | Garantiinstrument II inom WB Edif | EIF |
| 15 | Garantiinstrument II inom WB Edif – Serbien | EIF |
| 16 | Garantiinstrument inom WB Edif – ungdomssysselsättning | EIF |
| 17 | EU:s SMF-initiativ | EIF |
| 18 | Horisont 2020 EIF – InnovFIN egetkapitalinstrumentet för forskning, utveckling, demonstration och innovation (FoI) | EIF |
| 19 | Finansieringsinstrument för riskdelning inom sjunde ramprogrammet | EIF/EIB |
| 20 | Horisont 2020 – EU-finansiering för innovatörer (InnovFin), SMF-garantifacilitet för små och medelstora företag | EIF/EIB |
| 21 | Horisont 2020 – InnovFin, instrumentet för lånetjänster till FoI | EIB |
| 22 | Instrument för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE) | EIB |
| 23 | Riskdelningsinstrumentet/skuldinstrumentet inom ramen för fonden för ett sammanlänkat Europa | EIB |
| 24 | Finansieringsmekanism för naturkapital (NCFF) | EIB |
| 25 | Investeringsplattformen för grannskapsländer (NIP) – EU:s djupgående och omfattande frihandelsområde | EIB |
| 26 | Riskkapitalinstrument för länderna i det södra grannskapet (finansieras inom NIP) | EIB |
| 27 | EU:s program för handel och konkurrenskraft i Marocko, Tunisien, Egypten och Jordanien (finansieras inom NIP) | EIB |
| 28 | den afrikanska investeringsplattformen (AIP) | EIB |
| 29 | Investeringsinstrumentet för Centralasien (IFCA) | EIB |
| 30 | Investeringsinstrumentet för Asien (AIF) | EIB |
| 31 | Investeringsinstrumentet för Latinamerika (LAIF) | EIB |
| 32 | Investeringsinstrumentet för Västindien (CIF) | EIB |
| 33 | Investeringsinstrumentet för Stilla havet (IFP) | EIB |

Finansieringsinstrument – per den 31 december 2018

Förvaltas av

1

Lånegaranti för de kulturella och kreativa sektorerna

EIF

2

Erasmus+ garantimöjlighet för studielån

EIF

3

Garantifaciliteten för små- och medelstora företag (SMF) inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP)

EIF

4

Egenkapitalinstrumentet för det fleråriga programmet för företag och företagaranda (ETFSU 2001)

EIF

5

Kapacitetsuppbyggnad inom sysselsättning och social innovation

EIF

6

Instrumentet för innovativa små och medelstora företag med hög tillväxt inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

EIF

7

Pilotprojekt inom tekniköverföring

EIF

8

Mikrokredit för sysselsättning och social innovation och garantier för socialt entreprenörskap – kapacitetsuppbyggnad

EIF

9

den europeiska fonden Progress för mikrokrediter

EIF

10

det europeiska garantiinstrumentet Progress för mikrokrediter

EIF

11

Lånegarantiinstrumentet inom EU-programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag (Cosme)

EIF

12

Egetkapitalinstrumentet för tillväxt inom ramen för Cosme

EIF

13

Garantiinstrument I inom faciliteten för företagsutveckling och innovation på västra Balkan (WB Edif)

EIF

14

Garantiinstrument II inom WB Edif

EIF

15

Garantiinstrument II inom WB Edif – Serbien

EIF

16

Garantiinstrument inom WB Edif – ungdomssysselsättning

EIF

17

EU:s SMF-initiativ

EIF

18

Horisont 2020 EIF – InnovFIN egetkapitalinstrumentet för forskning, utveckling, demonstration och innovation (FoI)

EIF

19

Finansieringsinstrument för riskdelning inom sjunde ramprogrammet

EIF/EIB

20

Horisont 2020 – EU-finansiering för innovatörer (InnovFin), SMF-garantifacilitet för små och medelstora företag

EIF/EIB

21

Horisont 2020 – InnovFin, instrumentet för lånetjänster till FoI

EIB

22

Instrument för privat finansiering för energieffektivisering (PF4EE)

EIB

23

Riskdelningsinstrumentet/skuldinstrumentet inom ramen för fonden för ett sammanlänkat Europa

EIB

24

Finansieringsmekanism för naturkapital (NCFF)

EIB

25

Investeringsplattformen för grannskapsländer (NIP) – EU:s djupgående och omfattande frihandelsområde

EIB

26

Riskkapitalinstrument för länderna i det södra grannskapet (finansieras inom NIP)

EIB

27

EU:s program för handel och konkurrenskraft i Marocko, Tunisien, Egypten och Jordanien (finansieras inom NIP)

EIB

28

den afrikanska investeringsplattformen (AIP)

EIB

29

Investeringsinstrumentet för Centralasien (IFCA)

EIB

30

Investeringsinstrumentet för Asien (AIF)

EIB

31

Investeringsinstrumentet för Latinamerika (LAIF)

EIB

32

Investeringsinstrumentet för Västindien (CIF)

EIB

33

Investeringsinstrumentet för Stilla havet (IFP)

EIB

---

KAPITEL 3

EU-budgeten: att uppnå resultat

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 3.1 |
| --- | --- |

| Del 1 – Vad EU-budgetens prestationsindikatorer säger oss | 3.2–3.35 |
| --- | --- |

| Avsnitt A – Indikatorerna visar på betydande resultatvariationer och generellt måttliga framsteg | 3.7–3.20 |
| --- | --- |

| Rubrik 1a: Indikatorerna visar goda framsteg för Erasmus+ och Efsi samt måttliga framsteg för Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa | 3.13 |
| --- | --- |

| Rubrik 1b: Indikatorerna visar på relativt små framsteg på sammanhållningsområdet på grund av en sen start av programmen | 3.14 |
| --- | --- |

| Rubrik 2: För merparten av utgifterna inom Naturresurser gick det inte att fastställa framstegen utifrån indikatorerna | 3.15 |
| --- | --- |

| Rubrik 3: Indikatorerna för Säkerhet och medborgarskap visar på två program med goda framsteg, ett där framstegen är måttliga och ett som släpar efter | 3.16–3.17 |
| --- | --- |

| Rubrik 4: Indikatorerna visar på vissa framsteg generellt sett för Europa i världen-programmen | 3.18–3.19 |
| --- | --- |

| Särskilda instrument: Otillräcklig information om de gjorda framstegen | 3.20 |
| --- | --- |

| Avsnitt B – Indikatorerna gav inte alltid en god bild av de faktiska framstegen | 3.21–3.35 |
| --- | --- |

| Många indikatorer hade inte valts ut på ett bra sätt | 3.22–3.27 |
| --- | --- |

| Framstegen kunde inte beräknas för många indikatorer | 3.28–3.30 |
| --- | --- |

| När det gällde vissa program var de tillgängliga uppgifterna av otillräcklig kvalitet | 3.31–3.33 |
| --- | --- |

| Vissa program innehåller målvärden som inte är tillräckligt ambitiösa | 3.34–3.35 |
| --- | --- |

| Del 2 – Resultat från revisionsrättens effektivitetsrevisioner: de viktigaste slutsatserna och rekommendationerna | 3.36–3.71 |
| --- | --- |

| Inledning | 3.36 |
| --- | --- |

| Rubrikerna 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning och 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 3.37–3.49 |
| --- | --- |

| Rubrik 2 – Naturresurser | 3.50–3.52 |
| --- | --- |

| Rubrikerna 3 – Säkerhet och medborgarskap och 4 Europa i världen | 3.53–3.61 |
| --- | --- |

| Rubrik 5 – Administration | 3.62–3.64 |
| --- | --- |

| Rapporter om en fungerande inre marknad och en hållbar monetär union | 3.65–3.71 |
| --- | --- |

| Del 3 – Uppföljning av rekommendationer | 3.72–3.78 |
| --- | --- |

| Vi analyserade hur kommissionen hade genomfört alla de rekommendationer som vi gav 2015 | 3.73–3.74 |
| --- | --- |

| Hur har kommissionen genomfört våra rekommendationer? | 3.75–3.78 |
| --- | --- |

| Slutsatser och rekommendationer | 3.79–3.85 |
| --- | --- |

| Slutsatser | 3.79–3.83 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 3.84–3.85 |
| --- | --- |

| Bilaga 3.1 – | Förteckning över programmen i vårt urval |
| --- | --- |

Bilaga 3.1 –

| Bilaga 3.2 – | Rekommendationer till medlemsstater 2018 |
| --- | --- |

Bilaga 3.2 –

| Bilaga 3.3 – | Närmare uppgifter om rekommendationernas status per rapport |
| --- | --- |

Bilaga 3.3 –

| Bilaga 3.4 – | Uppnådda förbättringar och kvarstående brister i delvis genomförda rekommendationer per rapport |
| --- | --- |

Bilaga 3.4 –

| Bilaga 3.5 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende resultatfrågor |
| --- | --- |

Bilaga 3.5 –

Inledning

| 3.1. | Varje år analyserar vi i det här kapitlet ett antal aspekter rörande prestation, det vill säga de resultat som har uppnåtts med EU:s budget, som genomförs av kommissionen i samarbete med medlemsstaterna (1). I år tittade vi på






  1. | vad EU-budgetens prestationsindikatorer säger oss, |
| --- | --- | --- |

3.1.

1.

vad EU-budgetens prestationsindikatorer säger oss,

| 2. | de viktigaste resultaten från våra särskilda rapporter 2018 om effektivitetsrevisioner, |
| --- | --- |

2.

de viktigaste resultaten från våra särskilda rapporter 2018 om effektivitetsrevisioner,

| 3. | hur de rekommendationer som vi lämnade i våra särskilda rapporter som offentliggjordes 2015 har genomförts. |
| --- | --- |

3.

hur de rekommendationer som vi lämnade i våra särskilda rapporter som offentliggjordes 2015 har genomförts.

Del 1 – Vad EU-budgetens prestationsindikatorer säger oss

| 3.2. | De senaste två åren har vi jämfört kommissionens metod för prestationsrapportering med god praxis. Vi har även bedömt huruvida kommissionen använt prestationsinformation på lämpligt sätt när den fattat beslut. I år analyserade vi prestationsinformation som offentliggjorts av kommissionen. Framför allt granskade vi prestationsindikatorerna i






  i) | de programförklaringar som åtföljde budgetförslaget för 2019 (2), |
| --- | --- | --- |

3.2.

i)

de programförklaringar som åtföljde budgetförslaget för 2019 (2),

| ii) | översikten över resultaten av EU:s budgetprogram 2014–2020 (PPO), som offentliggjordes för första gången i maj 2018 (3). |
| --- | --- |

ii)

översikten över resultaten av EU:s budgetprogram 2014–2020 (PPO), som offentliggjordes för första gången i maj 2018 (3).

| 3.3. | I översikten över programmens resultat ägnas två sidor åt varje program. I det ingår en halv sida med en sammanfattning av både de allmänna och särskilda målen och framsteg som gjorts i fråga om ett urval av indikatorer. Urvalet motiveras dock inte utförligt. Offentliggörandet av översikten är ett stort steg framåt och visar kommissionens vilja att producera läsarvänliga rapporter. Kommissionen uppgav att översikten var ett utdrag ur de programförklaringar som åtföljde förslaget till budget för 2019. Syftet var att presentera alla EU:s utgiftsprogram (2014–2020) på ett kortfattat och enhetligt sätt, förklara vad varje program handlade om och hur det var tänkt att gynna EU-medborgarna, informera om genomförandestatusen, presentera programmens resultatram och uppmärksamma viktiga, aktuella framgångar. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Programförklaringarna bildar ett 557 sidor lång dokument som inte är särskilt läsarvänligt. Det innehåller ingen översikt över vilka resultat de 60 programmen inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 uppnår. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | För vår analys valde vi ut 22 av de 60 utgiftsprogrammen, närmare bestämt de fyra programmen med de största planerade utgifterna under var och en av de fem rubrikerna i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 plus två program för särskilda instrument. De 22 utvalda programmen omfattade 97 % av budgetplaneringen för sjuårsperioden (i
  bilaga 3.1
  finns en förteckning med programmen). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | I avsnitt A sammanfattar vi på aggregerad nivå den information som EU-budgetens prestationsindikatorer har gett. När denna analys tolkas bör hänsyn tas till begränsningarna i den information som EU-budgetens prestationsindikatorer ger, vilka vi beskriver i avsnitt B. |
| --- | --- |

3.6.

Avsnitt A – Indikatorerna visar på betydande resultatvariationer och generellt måttliga framsteg

| 3.7. | Att mäta de resultat som EU uppnår genom sina prioriteringar, åtgärder och program är en utmaning. Det kan vara svårt att skilja ut EU-budgetens effekt från nationella budgetars och externa faktorers effekt. Ändamålsenlig prestationsövervakning är dock en grundförutsättning för att man ska kunna sätta sig in i situationen, identifiera framväxande problem och fatta evidensbaserade beslut för att säkerställa ett korrekt genomförande. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Vi riktade in granskningen på den kvantitativa information som prestationsindikatorer ger. Såsom vi konstaterade i årsrapporten för 2016 (4), lämnar kommissionen ingen information om tillförlitligheten hos de underliggande uppgifterna i programförklaringar. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vi lämnar följande två uppsättningar av prestationsinformation för varje granskat program:






  — | Framsteg beräknade från utgångsvärdet (5) mot målvärdet enligt de uppgifter som finns tillgängliga i programförklaringarna. Denna metod används allmänt och är lätt att beräkna (6). Kommissionen hänvisade till detta tillvägagångssätt i riktlinjerna för bättre lagstiftning, där den angav att effekternas förväntade omfattning skulle bedömas som förändringar i förhållande till utgångsvärdet (7). |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

Framsteg beräknade från utgångsvärdet (5) mot målvärdet enligt de uppgifter som finns tillgängliga i programförklaringarna. Denna metod används allmänt och är lätt att beräkna (6). Kommissionen hänvisade till detta tillvägagångssätt i riktlinjerna för bättre lagstiftning, där den angav att effekternas förväntade omfattning skulle bedömas som förändringar i förhållande till utgångsvärdet (7).

| — | Framsteg beräknade från noll mot målvärdet enligt kommissionens översikt över programmens resultat (8). De siffror som presenteras skiljer sig från dem i den första strecksatsen ovan eftersom de bygger på ett urval av indikatorer som kommissionen gjort och i regel har beräknats som det senaste faktiska resultatet dividerat med målvärdet utan hänsyn till utgångsvärdet. De inbegrep även prognoser i form av procentsatser för framsteg mot målvärdet som är mycket högre för två program, Sammanhållningsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Detta förklarar större delen av skillnaden mellan våra beräkningar på grundval av programförklaringarna och beräkningarna utifrån översikten över programmens resultat på en övergripande nivå. |
| --- | --- |

—

Framsteg beräknade från noll mot målvärdet enligt kommissionens översikt över programmens resultat (8). De siffror som presenteras skiljer sig från dem i den första strecksatsen ovan eftersom de bygger på ett urval av indikatorer som kommissionen gjort och i regel har beräknats som det senaste faktiska resultatet dividerat med målvärdet utan hänsyn till utgångsvärdet. De inbegrep även prognoser i form av procentsatser för framsteg mot målvärdet som är mycket högre för två program, Sammanhållningsfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Detta förklarar större delen av skillnaden mellan våra beräkningar på grundval av programförklaringarna och beräkningarna utifrån översikten över programmens resultat på en övergripande nivå.

Ruta 3.1
  visar skillnaderna mellan dessa två sätt att beräkna framsteg.

| Ruta 3.1


  Olika sätt att beräkna framsteg | | Utgångsvärde | Faktiskt resultat | Målvärde | Framsteg | Framsteg i % | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Beräknade framsteg från utgångsvärdet mot målvärdet | 40 | 70 | 100 | 30 | 30/(100-40)=50 % | |
| | Beräknade framsteg från noll mot målvärdet | 40 | 70 | 100 | 70 | 70/100=70 % | |
| Källa: | Revisionsrätten. |

Ruta 3.1

Olika sätt att beräkna framsteg

Utgångsvärde

Faktiskt resultat

Målvärde

Framsteg

Framsteg i %

Beräknade framsteg från utgångsvärdet mot målvärdet

40

70

100

30

30/(100-40)=50 %

Beräknade framsteg från noll mot målvärdet

40

70

100

70

70/100=70 %

Källa:

Revisionsrätten.

| 3.10. | För varje program motsvarar procentsatserna för framsteg i förhållande till utgångsvärdet genomsnittet för samtliga indikatorer där programförklaringarna innehöll de nödvändiga uppgifterna. Vi anser att sådana genomsnitt ska ge användbara upplysningar om programmens resultat om alla programindikatorer håller den kvalitet som krävs. Vad beträffar kommissionens översikt över programmens resultat beräknade vi de genomsnittliga framstegen för de utvalda indikatorerna. Vi beräknade även vägda genomsnitt för varje rubrik i den fleråriga budgetramen baserat på budgetplaneringen 2014–2020 för båda typerna av framstegsindikatorer. Vi konstaterar att sådan information kan ha begränsningar och att den behöver kompletteras med kvalitativ information för att ge en fullständig bild. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Tillgången till prestationsinformation varierade beroende på förvaltningsmetod för programmet. För program med direkt förvaltning av kommissionen var de senast tillgängliga uppgifterna i regel från slutet av 2017. För program med delad förvaltning var de senaste uppgifterna från medlemsstaterna i regel från slutet av 2016. Uppgifterna för program med indirekt förvaltning var huvudsakligen från 2017 eller 2016 men i vissa fall från 2015 eller ännu längre tillbaka. Sett till hela vårt urval kom de senast tillgängliga uppgifterna från 2016 i 42 % av fallen och från 2017 i 48 % av fallen. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | De förväntade framstegen enligt prestationsindikatorerna från 2014 till 2020 är oftast inte linjära, men om det hade varit fallet skulle procentsatserna ha varit 43 % år 2016 och 57 % år 2017 (9). Generellt sett visar de uppgifter som kommissionen har tillhandahållit stor variation mellan programresultaten, där framstegen generellt sett har varit måttliga (se
  ruta 3.2
  ).






  Ruta 3.2


  Totalt urval av 22 program – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer | Rubrik i den fleråriga budgetramen | Antal indikatorer | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Totalt | Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara | utifrån programförklaringar | utifrån översikten över programresultat | |
| | 1A - Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 147 | 57 | 46 % | 71 % | |
| | 1B - Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 87 | 60 | 31 % | 40 % | |
| | 2 - Naturresurser | 105 | 54 | 31 % | 51 % | |
| | 3 - Säkerhet och medborgarskap | 74 | 48 | 49 % | 64 % | |
| | 4 - Europa i världen | 65 | 49 | 49 % | 68 % | |
| | Särskilda instrument | 2 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Totalt | 480 | 269 | | | |
| Anm.: | På grund av att uppgifter saknas ingår inte EGFJ och Europeiska unionens solidaritetsfond i beräkningarna av det vägda genomsnittet för framstegen mot målvärdet (gäller både beräkningen utifrån programförklaringarna och utifrån översikten över programmens resultat). |

3.12.

Ruta 3.2

Totalt urval av 22 program – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Antal indikatorer

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9)

Totalt

Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara

utifrån programförklaringar

utifrån översikten över programresultat

1A - Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

147

57

46 %

71 %

1B - Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

87

60

31 %

40 %

2 - Naturresurser

105

54

31 %

51 %

3 - Säkerhet och medborgarskap

74

48

49 %

64 %

4 - Europa i världen

65

49

49 %

68 %

Särskilda instrument

2

1

100 %

100 %

Totalt

480

269

Anm.:

På grund av att uppgifter saknas ingår inte EGFJ och Europeiska unionens solidaritetsfond i beräkningarna av det vägda genomsnittet för framstegen mot målvärdet (gäller både beräkningen utifrån programförklaringarna och utifrån översikten över programmens resultat).

| Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten.

Rubrik 1a: Indikatorerna visar goda framsteg för Erasmus+ och Efsi samt måttliga framsteg för Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa

| 3.13. | Vi analyserade indikatorerna för fyra av de 23 programmen under rubrik 1A Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning i den fleråriga budgetramen (se även kapitel 5):






  — | De framsteg som uppmättes (40 %) för ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont 2020) var måttliga (se
  ruta 3.3
  ). Kommissionens översikt över programresultat gav en mer positiv bild av de framsteg som gjorts. Utifrån de sju indikatorer som kommissionen hade valt ut i sin översikt över programresultat beräknade vi ett genomsnitt för framstegen mot målvärdet på 73 %. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

De framsteg som uppmättes (40 %) för ramprogrammet för forskning och innovation (Horisont 2020) var måttliga (se
  ruta 3.3
  ). Kommissionens översikt över programresultat gav en mer positiv bild av de framsteg som gjorts. Utifrån de sju indikatorer som kommissionen hade valt ut i sin översikt över programresultat beräknade vi ett genomsnitt för framstegen mot målvärdet på 73 %.

| — | På grund av att uppgifter saknades gick det inte att mäta framstegen för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) när det gällde 31 av de 44 indikatorerna. De övriga indikatorerna visade på måttliga framsteg på 37 %. Siffrorna i översikten över programresultat utgör enbart summan av bidragsöverenskommelser, det vill säga att de visar utnyttjandet av budgeten och inte prestationen (output och resultat). |
| --- | --- |

—

På grund av att uppgifter saknades gick det inte att mäta framstegen för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) när det gällde 31 av de 44 indikatorerna. De övriga indikatorerna visade på måttliga framsteg på 37 %. Siffrorna i översikten över programresultat utgör enbart summan av bidragsöverenskommelser, det vill säga att de visar utnyttjandet av budgeten och inte prestationen (output och resultat).

| — | I översikten över programresultat bedömde kommissionen att framstegen för unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) uppgick till 100 %. Men det värdet fick man fram eftersom man jämförde faktiska resultat med delmålet för 2017 och inte med målvärdet för 2020. Framstegen på 69 % i förhållande till utgångsvärdet har fastställts på grundval av de 26 indikatorer för vilka det var möjligt att beräkna en procentsats. |
| --- | --- |

—

I översikten över programresultat bedömde kommissionen att framstegen för unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott (Erasmus+) uppgick till 100 %. Men det värdet fick man fram eftersom man jämförde faktiska resultat med delmålet för 2017 och inte med målvärdet för 2020. Framstegen på 69 % i förhållande till utgångsvärdet har fastställts på grundval av de 26 indikatorer för vilka det var möjligt att beräkna en procentsats.

| — | Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) har ett mål att mobilisera 500 miljarder euro i investeringar till 2020. Det faktiska beloppet 2017 var 256,3 miljarder euro. I översikten över programresultat jämfördes resultatet med det målvärde på 315 miljarder euro till mitten av 2018 som ursprungligen hade fastställts för fondens verksamhet de första tre åren. För de sex utvalda indikatorerna visade översikten att de mellanliggande målvärdena för 2017 hade uppnåtts till 100 % (10). |
| --- | --- |

—

Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) har ett mål att mobilisera 500 miljarder euro i investeringar till 2020. Det faktiska beloppet 2017 var 256,3 miljarder euro. I översikten över programresultat jämfördes resultatet med det målvärde på 315 miljarder euro till mitten av 2018 som ursprungligen hade fastställts för fondens verksamhet de första tre åren. För de sex utvalda indikatorerna visade översikten att de mellanliggande målvärdena för 2017 hade uppnåtts till 100 % (10).

| Ruta 3.3


  Rubrik 1a i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer | Program | Antal indikatorer | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Totalt | Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara | utifrån programförklaringar | utifrån översikten över programresultat | |
| | Horisont 2020 | 52 | 13 | 40 % | 73 % | |
| | FSE | 44 | 13 | 37 % | 23 % | |
| | Erasmus+ | 38 | 26 | 69 % | 100 % | |
| | Efsi | 13 | 5 | 82 % | 100 % | |
| | Totalt | 147 | 57 | | | |
| | Vägda medelvärden | | | 46 % | 71 % | |
| Källa: | Revisionsrätten. |

Ruta 3.3

Rubrik 1a i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer

Program

Antal indikatorer

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9)

Totalt

Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara

utifrån programförklaringar

utifrån översikten över programresultat

Horisont 2020

52

13

40 %

73 %

FSE

44

13

37 %

23 %

Erasmus+

38

26

69 %

100 %

Efsi

13

5

82 %

100 %

Totalt

147

57

Vägda medelvärden

46 %

71 %

Källa:

Revisionsrätten.

Rubrik 1b: Indikatorerna visar på relativt små framsteg på sammanhållningsområdet på grund av en sen start av programmen

| 3.14. | Framstegen i förhållande till utgångsvärdet (31 %) var relativt små, men den siffra som vi beräknade på grundval av kommissionens översikt över programresultat (40 %) visade på måttliga framsteg för rubrik 1b Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i den fleråriga budgetramen när hänsyn togs till prognoser och inte till faktiska uppgifter. Dessa resultat förklaras framför allt av det sena antagandet av lagstiftning och den efterföljande förseningen i genomförandet av sammanhållningsprogram, det vill säga Sammanhållningsfonden, Eruf och Europeiska socialfonden (ESF). Denna rubrik omfattar fyra program (se även kapitel 6), som samtliga ingick i vårt urval:






  — | Indikatorerna för Sammanhållningsfonden och Eruf visade på små framsteg på grund av att endast resultat för helt genomförda insatser (11) hade rapporterats. Även när prognoser beaktades (utan källhänvisning), visade den siffra som vi beräknade utifrån kommissionens översikt över programmens resultat på endast måttliga framsteg på 35 % för Sammanhållningsfonden och 34 % för Eruf (se
  ruta 3.4
  ). |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

Indikatorerna för Sammanhållningsfonden och Eruf visade på små framsteg på grund av att endast resultat för helt genomförda insatser (11) hade rapporterats. Även när prognoser beaktades (utan källhänvisning), visade den siffra som vi beräknade utifrån kommissionens översikt över programmens resultat på endast måttliga framsteg på 35 % för Sammanhållningsfonden och 34 % för Eruf (se
  ruta 3.4
  ).

| — | När det gäller ESF kunde vi endast beräkna procentsatsen för framsteg i förhållande till utgångsvärdet (75 %) på grundval av tre av de 13 indikatorerna. Den siffra som vi beräknade utifrån kommissionens översikt över programmens resultat (12) var lägre, nämligen 55 %. |
| --- | --- |

—

När det gäller ESF kunde vi endast beräkna procentsatsen för framsteg i förhållande till utgångsvärdet (75 %) på grundval av tre av de 13 indikatorerna. Den siffra som vi beräknade utifrån kommissionens översikt över programmens resultat (12) var lägre, nämligen 55 %.

| — | Vad beträffar fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt visade vår beräkning på måttliga framsteg – 39 % – i förhållande till utgångsvärdet för ”Antal personer som får bidrag från fonden”, som är den enda indikatorn med koppling till ett specifikt mål. Vår procentsats för de övergripande framstegen var högre och uppgick till 50 % eftersom den enda indikatorn avseende ett allmänt mål (”Antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning”) uppvisade framsteg på 61 %. |
| --- | --- |

—

Vad beträffar fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt visade vår beräkning på måttliga framsteg – 39 % – i förhållande till utgångsvärdet för ”Antal personer som får bidrag från fonden”, som är den enda indikatorn med koppling till ett specifikt mål. Vår procentsats för de övergripande framstegen var högre och uppgick till 50 % eftersom den enda indikatorn avseende ett allmänt mål (”Antalet personer som riskerar fattigdom och social utestängning”) uppvisade framsteg på 61 %.

| Ruta 3.4


  Rubrik 1b i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer | Program | Antal indikatorer | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Totalt | Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara | utifrån programförklaringar | utifrån översikten över programresultat | |
| | Eruf | 50 | 42 | 13 % | 34 % | |
| | ESF | 13 | 3 | 75 % | 55 % | |
| | Sammanhållningsfonden | 22 | 13 | 26 % | 35 % | |
| | Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt | 2 | 2 | 50 % | 100 % | |
| | Totalt | 87 | 60 | | | |
| | Vägt medelvärde | | | 31 % | 40 % | |
| Källa: | Revisionsrätten. |

Ruta 3.4

Rubrik 1b i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer

Program

Antal indikatorer

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9)

Totalt

Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara

utifrån programförklaringar

utifrån översikten över programresultat

Eruf

50

42

13 %

34 %

ESF

13

3

75 %

55 %

Sammanhållningsfonden

22

13

26 %

35 %

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

2

2

50 %

100 %

Totalt

87

60

Vägt medelvärde

31 %

40 %

Källa:

Revisionsrätten.

Rubrik 2: För merparten av utgifterna inom Naturresurser gick det inte att fastställa framstegen utifrån indikatorerna

| 3.15. | I vårt urval för rubrik 2 (Naturresurser) uppgick de vägda genomsnittliga framstegen till 31 % (se
  ruta 3.5
  ), vilket tillsammans med rubrik 1b är det lägsta uppnådda resultatet bland alla rubriker i den fleråriga budgetramen. EU genomför sin politik under rubrik 2 i den fleråriga budgetramen genom fem program (se även kapitel 7), varav de fyra största ingick i vårt urval:






  — | När det gäller Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) kunde vi bara beräkna framstegen i förhållande till utgångsvärdet för en av de 27 indikatorerna i programförklaringen, framför allt på grund av att kvantitativa målvärden saknades. Indikatorn i fråga – procentsats av utgifterna (EGFJ+Ejflu) med statistik eller som kontrollerats till 100 % – är inte tillräcklig för att ge en representativ bild av programmets resultat. EGFJ står för fyra femtedelar av utgifterna under rubrik 2. |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

När det gäller Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) kunde vi bara beräkna framstegen i förhållande till utgångsvärdet för en av de 27 indikatorerna i programförklaringen, framför allt på grund av att kvantitativa målvärden saknades. Indikatorn i fråga – procentsats av utgifterna (EGFJ+Ejflu) med statistik eller som kontrollerats till 100 % – är inte tillräcklig för att ge en representativ bild av programmets resultat. EGFJ står för fyra femtedelar av utgifterna under rubrik 2.

| — | För Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) uppgick procentsatsen för framsteg till 28 %, baserat på 24 indikatorer. I merparten av fallen speglade denna siffra bara resultat under det första året av genomförandet. De senaste uppgifterna var från 2016, och det stora flertalet av de landsbygdsutvecklingsprogram som medlemsstaterna och regionerna använder sig av för att genomföra Ejflu hade inletts 2015. Framstegen var bättre när det gällde de tio indikatorer som kommissionen hade valt ut för översikten över programresultat. |
| --- | --- |

—

För Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) uppgick procentsatsen för framsteg till 28 %, baserat på 24 indikatorer. I merparten av fallen speglade denna siffra bara resultat under det första året av genomförandet. De senaste uppgifterna var från 2016, och det stora flertalet av de landsbygdsutvecklingsprogram som medlemsstaterna och regionerna använder sig av för att genomföra Ejflu hade inletts 2015. Framstegen var bättre när det gällde de tio indikatorer som kommissionen hade valt ut för översikten över programresultat.

| — | För Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och programmet för miljö och klimatpolitik (Life) kunde vi beräkna framstegen i förhållande till utgångsvärdet för mer än hälften av indikatorerna. Resultatet var 58 % för EHFF (baserat på åtta av de 15 indikatorerna) och 77 % för Life (baserat på 21 av de 33 indikatorerna). |
| --- | --- |

—

För Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och programmet för miljö och klimatpolitik (Life) kunde vi beräkna framstegen i förhållande till utgångsvärdet för mer än hälften av indikatorerna. Resultatet var 58 % för EHFF (baserat på åtta av de 15 indikatorerna) och 77 % för Life (baserat på 21 av de 33 indikatorerna).

| Ruta 3.5


  Rubrik 2 i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer | Program | Antal indikatorer | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Totalt | Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara | utifrån programförklaringar | utifrån översikten över programresultat | |
| | EGFJ | 27 | 1 | e.t. | e.t. | |
| | Ejflu | 30 | 24 | 28 % | 51 % | |
| | EHFF | 15 | 8 | 58 % | 33 % | |
| | Life | 33 | 21 | 77 % | 89 % | |
| | Totalt | 105 | 54 | | | |
| | Vägt medelvärde, exklusive EGFJ | | | 31 % | 51 % | |
| Anm.: | På grund av att uppgifter saknas ingår inte EGFJ och Europeiska unionens solidaritetsfond i beräkningarna av det vägda genomsnittet för framstegen mot målvärdet (gäller både beräkningen utifrån programförklaringarna och utifrån översikten över programmens resultat). |

Ruta 3.5

Rubrik 2 i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer

Program

Antal indikatorer

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9)

Totalt

Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara

utifrån programförklaringar

utifrån översikten över programresultat

EGFJ

27

1

e.t.

e.t.

Ejflu

30

24

28 %

51 %

EHFF

15

8

58 %

33 %

Life

33

21

77 %

89 %

Totalt

105

54

Vägt medelvärde, exklusive EGFJ

31 %

51 %

Anm.:

På grund av att uppgifter saknas ingår inte EGFJ och Europeiska unionens solidaritetsfond i beräkningarna av det vägda genomsnittet för framstegen mot målvärdet (gäller både beräkningen utifrån programförklaringarna och utifrån översikten över programmens resultat).

| Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten.

Rubrik 3: Indikatorerna för Säkerhet och medborgarskap visar på två program med goda framsteg, ett där framstegen är måttliga och ett som släpar efter

| 3.16. | Vi valde ut fyra av de elva programmen under rubrik 3 Säkerhet och medborgarskap i den fleråriga budgetramen (se även kapitel 8): Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet, programmet Livsmedel och foder och programmet Kreativa Europa. De genomsnittliga vägda framstegen för de fyra programmen på 49 % i förhållande till utgångsvärdet var på det hela taget ett hyggligt resultat (se
  ruta 3.6
  ). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | När de genomsnittliga framstegen kunde beräknas med hjälp av uppgifter för 2017, tydde de på att både Asyl-, migrations- och integrationsfonden (53 %) och Fonden för inre säkerhet (56 %) var på god väg att uppnå de planerade resultaten. Programmet Kreativa Europa uppvisade måttliga framsteg på 41 %, medan programmet Livsmedel och foder föreföll att släpa efter med framsteg på 20 %.






  Ruta 3.6


  Rubrik 3 i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer | Program | Antal indikatorer | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Totalt | Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara | utifrån programförklaringar | utifrån översikten över programresultat | |
| | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 23 | 20 | 53 % | 60 % | |
| | Fonden för inre säkerhet | 20 | 19 | 56 % | 55 % | |
| | Livsmedel och foder | 7 | 2 | 20 % | 81 % | |
| | Programmet Kreativa Europa | 24 | 7 | 41 % | 84 % | |
| | Totalt | 74 | 48 | | | |
| | Vägt medelvärde | | | 49 % | 64 % | |
| Källa: | Revisionsrätten. |

3.17.

Ruta 3.6

Rubrik 3 i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer

Program

Antal indikatorer

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9)

Totalt

Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara

utifrån programförklaringar

utifrån översikten över programresultat

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

23

20

53 %

60 %

Fonden för inre säkerhet

20

19

56 %

55 %

Livsmedel och foder

7

2

20 %

81 %

Programmet Kreativa Europa

24

7

41 %

84 %

Totalt

74

48

Vägt medelvärde

49 %

64 %

Källa:

Revisionsrätten.

Rubrik 4: Indikatorerna visar på vissa framsteg generellt sett för Europa i världen-programmen

| 3.18. | Vi analyserade fyra av de 15 programmen under rubrik 4 Europa i världen i den fleråriga budgetramen: finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, det europeiska grannskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II) och humanitärt bistånd (se även kapitel 9). De vägda genomsnittliga framstegen i förhållande till utgångsvärdet var hyggliga 49 % (för de 49 – av totalt 65 – indikatorer som framstegen kunde beräknas för – se
  ruta 3.7
  ). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | För alla program utom finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete visade kommissionens översikt över programresultaten mycket större framsteg, vilket berodde på urvalet av indikatorer. När det gällde finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete beräknade kommissionen undantagsvis framstegen mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet utan att förklara i översikten över programresultat att den hade använt denna metod.






  Ruta 3.7


  Rubrik 4 i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer | Program | Antal indikatorer | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Totalt | Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara | utifrån programförklaringar | utifrån översikten över programresultat | |
| | Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete | 11 | 11 | 50 % | 31 % | |
| | Europeiskt grannskapsinstrument | 24 | 18 | 46 % | 79 % | |
| | IPA II | 19 | 11 | 41 % | 94 % | |
| | Humanitärt bistånd | 11 | 9 | 67 % | 93 % | |
| | Totalt | 65 | 49 | | | |
| | Vägt medelvärde | | | 49 % | 68 % | |
| Källa: | Revisionsrätten. |

3.19.

Ruta 3.7

Rubrik 4 i den fleråriga budgetramen – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer

Program

Antal indikatorer

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9)

Totalt

Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara

utifrån programförklaringar

utifrån översikten över programresultat

Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete

11

11

50 %

31 %

Europeiskt grannskapsinstrument

24

18

46 %

79 %

IPA II

19

11

41 %

94 %

Humanitärt bistånd

11

9

67 %

93 %

Totalt

65

49

Vägt medelvärde

49 %

68 %

Källa:

Revisionsrätten.

Särskilda instrument: Otillräcklig information om de gjorda framstegen

| 3.20. | I programförklaringarna anges att målvärdena för de två särskilda instrumenten i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 har uppnåtts, dock utan att det styrks:






  — | När det gäller Europeiska unionens solidaritetsfond ansåg kommissionen att målvärdet för 2017 hade uppnåtts, eftersom de vidtagna åtgärderna tillsammans täckte 100 % av den befolkning som drabbats av en krissituation. Men informationen beträffande faktiska resultat i programförklaringarna från maj 2018 innehöll endast vissa uppgifter om fyra av de tio stödansökningar som mottogs 2017. |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

När det gäller Europeiska unionens solidaritetsfond ansåg kommissionen att målvärdet för 2017 hade uppnåtts, eftersom de vidtagna åtgärderna tillsammans täckte 100 % av den befolkning som drabbats av en krissituation. Men informationen beträffande faktiska resultat i programförklaringarna från maj 2018 innehöll endast vissa uppgifter om fyra av de tio stödansökningar som mottogs 2017.

| — | Det rapporterades att antalet uppsagda arbetstagare som återinträtt i arbetslivet tack vare Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter uppgick till 57 %, vilket är över målvärdet på 50 %. Målet i lagstiftningen (13) var dock annorlunda eftersom det hänvisas till ”stödmottagare som [...] får ett [varaktigt] arbete så snart som möjligt [...]”. |
| --- | --- |

—

Det rapporterades att antalet uppsagda arbetstagare som återinträtt i arbetslivet tack vare Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter uppgick till 57 %, vilket är över målvärdet på 50 %. Målet i lagstiftningen (13) var dock annorlunda eftersom det hänvisas till ”stödmottagare som [...] får ett [varaktigt] arbete så snart som möjligt [...]”.

| Ruta 3.8


  Särskilda instrument – Särskilda instrument – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer | Program | Antal indikatorer | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Totalt | Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara | utifrån programförklaringar | utifrån översikten över programresultat | |
| | Europeiska unionens solidaritetsfond | 1 | 0 | e.t. | e.t. | |
| | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 1 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Totalt | 2 | 1 | | | |
| | Vägt medelvärde, exklusive Europeiska unionens solidaritetsfond | | | 100 % | 100 % | |
| Anm.: | På grund av att uppgifter saknas ingår inte EGFJ och Europeiska unionens solidaritetsfond i beräkningarna av det vägda genomsnittet för framstegen mot målvärdet (gäller både beräkningen utifrån programförklaringarna och utifrån översikten över programmens resultat). |

Ruta 3.8

Särskilda instrument – Särskilda instrument – Framsteg enligt EU-budgetens prestationsindikatorer

Program

Antal indikatorer

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet beräknade med olika metoder (se punkt 3.9)

Totalt

Framsteg i förhållande till utgångsvärdet mätbara

utifrån programförklaringar

utifrån översikten över programresultat

Europeiska unionens solidaritetsfond

1

0

e.t.

e.t.

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

1

1

100 %

100 %

Totalt

2

1

Vägt medelvärde, exklusive Europeiska unionens solidaritetsfond

100 %

100 %

Anm.:

På grund av att uppgifter saknas ingår inte EGFJ och Europeiska unionens solidaritetsfond i beräkningarna av det vägda genomsnittet för framstegen mot målvärdet (gäller både beräkningen utifrån programförklaringarna och utifrån översikten över programmens resultat).

| Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten.

Avsnitt B – Indikatorerna gav inte alltid en god bild av de faktiska framstegen

| 3.21. | I detta avsnitt fokuserar vi på brister som vi identifierade i den prestationsinformation som kommissionen tillhandahöll. I de rättsakter som ligger till grund för programmen under den fleråriga budgetramen 2014–2020 fastställs de prestationsindikatorer som kommissionen ska rapportera om. |
| --- | --- |

3.21.

Många indikatorer hade inte valts ut på ett bra sätt

Indikatorerna var för det mesta inriktade på input och output och inte på resultat och effekter

| 3.22. | Prestationsövervakning förutsätter att man håller reda på input, output, resultat och effekter när det gäller programmen (se
  tabell 3.1
  ). Input- och outputindikatorer är viktiga för den löpande förvaltningen av offentliga utgiftsprogram. Resultat- och effektindikatorer är lämpligare för att mäta framstegen mot programmål och därför relevantare för prestationsrapporter på hög nivå, till exempel programförklaringarna.






  Tabell 3.1


  Input, output, resultat och effekter | | Definition av indikatorn | Belysande exempel på indikatorer från programförklaringarna | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Input | Ekonomiska, personella och materiella resurser som mobiliseras för genomförandet av programmet | — | Totala investeringar i energibesparing och energieffektivitet (Ejflu) |

3.22.

Tabell 3.1

Input, output, resultat och effekter

Definition av indikatorn

Belysande exempel på indikatorer från programförklaringarna

Input

Ekonomiska, personella och materiella resurser som mobiliseras för genomförandet av programmet

—

Totala investeringar i energibesparing och energieffektivitet (Ejflu)

| — | % av det totala direktstödet som är frikopplat (EGFJ) |
| --- | --- |

—

% av det totala direktstödet som är frikopplat (EGFJ)

| — | Volym av investeringar i projekt av gemensamt intresse (FSE) |
| --- | --- |

—

Volym av investeringar i projekt av gemensamt intresse (FSE)

Output (14)

De specifika produkterna av interventionen

| — | Antal interventioner till stöd för genomförandet av det sjunde programmet för miljö och klimatpolitik (Life) |
| --- | --- |

—

Antal interventioner till stöd för genomförandet av det sjunde programmet för miljö och klimatpolitik (Life)

| — | Total längd av nya eller förbättrade spårvagns- och tunnelbanelinjer (Eruf) |
| --- | --- |

—

Total längd av nya eller förbättrade spårvagns- och tunnelbanelinjer (Eruf)

| — | Antal studenter och praktikanter som deltar i programmet, per land, sektor, insats och kön (Erasmus+) |
| --- | --- |

—

Antal studenter och praktikanter som deltar i programmet, per land, sektor, insats och kön (Erasmus+)

Resultat

De omedelbara effekterna av interventionen med särskild hänvisning till de direkta målgrupperna

| — | Antal arbetstillfällen som skapats genom stöd till Leader-projekt (Ejflu) |
| --- | --- |

—

Antal arbetstillfällen som skapats genom stöd till Leader-projekt (Ejflu)

| — | Minskning av den årliga förbrukningen av primärenergi i offentliga byggnader (Eruf) |
| --- | --- |

—

Minskning av den årliga förbrukningen av primärenergi i offentliga byggnader (Eruf)

| — | Patentansökningar och godkända patent inom framtida och ny teknik (Horisont 2020) |
| --- | --- |

—

Patentansökningar och godkända patent inom framtida och ny teknik (Horisont 2020)

Effekter

Det planerade utfallet av interventionen i form av effekter på ekonomin/samhället i stort och utöver dem som är direkt berörda av interventionen

| — | EU:s andel av jordbruksexporten på världsmarkaden (EGFJ) |
| --- | --- |

—

EU:s andel av jordbruksexporten på världsmarkaden (EGFJ)

| — | Värdet av vattenbruksproduktionen i EU (EHFF) |
| --- | --- |

—

Värdet av vattenbruksproduktionen i EU (EHFF)

| — | Andelen förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) (Sammanhållningsfonden) |
| --- | --- |

—

Andelen förnybara energikällor i den slutliga energianvändningen (brutto) (Sammanhållningsfonden)

| Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten.

| 3.23. | Vår analys visar att över 60 % av indikatorerna i programförklaringarna var input- eller outputindikatorer (15) (se
  ruta 3.9
  ). Denna dominans av input- och outputindikatorer gör informationen om framsteg mot måluppfyllelse mindre användbar (16).






  Ruta 3.9


  Stor andel input- och outputindikatorer
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

3.23.

Ruta 3.9

Stor andel input- och outputindikatorer

Image 23

Källa:

Revisionsrätten.

Vissa prestationsindikatorer hade ingen tydlig koppling till EU:s utgifter

| 3.24. | En av programförklaringarnas viktigaste uppgifter är att för vart och ett av utgiftsprogrammen tillhandahålla information om framstegen och bidragen till EU:s viktigaste åtgärder och mål (17). Detta mål uppnås bäst genom resultat- och effektindikatorer som är nära kopplade till programmålen och som det aktuella EU-programmet kan påverka på ett meningsfullt sätt (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Vi konstaterade fall där de indikatorer som hade använts var nästan helt irrelevanta för effekterna av EU:s utgifter (se
  tabell 3.2
  ). I en del fall framhölls till och med i programförklaringarna det faktum att programmen inte påverkade indikatorerna (19).






  Tabell 3.2


  Exempel på indikatorer med oklara kopplingar till EU:s utgifter och mål | Program | Angivet mål | Indikator | Analys | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Humanitärt bistånd | Att tillfälligt lämna bistånd och stöd till befolkningar i tredjeländer som drabbas av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor, samt till att skydda dessa befolkningar, för att uppfylla de humanitära behov som uppstår till följd av dessa olika situationer | Antal dödsfall på grund av naturkatastrofer | Genomförandet av programmet påverkar indikatorn endast mycket indirekt | |
| | EGFJ | Se till att kommissionen uppnår rimlig säkerhet om att medlemsstaterna har infört förvaltnings- och kontrollsystem som skyddar EU:s finansiella intressen | Procentsats av utgifterna (EGFJ+Ejflu) med statistik eller som kontrollerats till 100 % | Målet och indikatorn rör inte direkt resultatet av programmet | |
| Källa: | Revisionsrätten. |

3.25.

Tabell 3.2

Exempel på indikatorer med oklara kopplingar till EU:s utgifter och mål

Program

Angivet mål

Indikator

Analys

Humanitärt bistånd

Att tillfälligt lämna bistånd och stöd till befolkningar i tredjeländer som drabbas av naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor, samt till att skydda dessa befolkningar, för att uppfylla de humanitära behov som uppstår till följd av dessa olika situationer

Antal dödsfall på grund av naturkatastrofer

Genomförandet av programmet påverkar indikatorn endast mycket indirekt

EGFJ

Se till att kommissionen uppnår rimlig säkerhet om att medlemsstaterna har infört förvaltnings- och kontrollsystem som skyddar EU:s finansiella intressen

Procentsats av utgifterna (EGFJ+Ejflu) med statistik eller som kontrollerats till 100 %

Målet och indikatorn rör inte direkt resultatet av programmet

Källa:

Revisionsrätten.

Ingen indikator för vissa aspekter av en del programmål

| 3.26. | Programförklaringar har en hierarkisk struktur där målen organiserats i två nivåer: allmänna mål på högre nivå och särskilda mål på lägre nivå (20). Varje mål (allmänt eller särskilt) har minst en indikator och i regel fler än en. Kopplingarna mellan allmänna och särskilda mål är i de flesta fall tydliga men anges inte uttryckligen i programförklaringarna. Vissa särskilda mål kan vara kopplade till mer än ett allmänt mål och vice versa. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Vår analys av de 22 programförklaringar som vi valt ut för granskning visade att vissa aspekter av målen inte täcktes av en indikator, till exempel följande:






  — | Sammanhållningsfonden: Särskilt mål nr 4 (främja hållbara transporter och få bort flaskhalsar i viktig nätinfrastruktur) hade sex indikatorer men ingen som handlade om att få bort flaskhalsar i viktig nätinfrastruktur. |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

Sammanhållningsfonden: Särskilt mål nr 4 (främja hållbara transporter och få bort flaskhalsar i viktig nätinfrastruktur) hade sex indikatorer men ingen som handlade om att få bort flaskhalsar i viktig nätinfrastruktur.

| — | Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete: Särskilt mål nr 1 (minska fattigdomen och främja hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling) hade fem indikatorer men ingen som gällde hållbar miljömässig utveckling. |
| --- | --- |

—

Finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete: Särskilt mål nr 1 (minska fattigdomen och främja hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling) hade fem indikatorer men ingen som gällde hållbar miljömässig utveckling.

| — | Eruf: Särskilt mål nr 9 (främja social delaktighet och bekämpa fattigdom och diskriminering) hade fyra indikatorer som gällde social delaktighet men ingen som handlade om att bekämpa fattigdom och diskriminering. |
| --- | --- |

—

Eruf: Särskilt mål nr 9 (främja social delaktighet och bekämpa fattigdom och diskriminering) hade fyra indikatorer som gällde social delaktighet men ingen som handlade om att bekämpa fattigdom och diskriminering.

Framstegen kunde inte beräknas för många indikatorer

| 3.28. | I avsnitt A presenterade vi våra procentsatser för framsteg under de olika rubrikerna i den fleråriga budgetramen. Men som framgår av
  ruta 3.10
  nedan gick det inte att beräkna denna procentsats för nästan hälften av indikatorerna i vårt urval (44 %), framför allt på grund av att






  — | det antingen inte fanns något specifikt, kvantifierat målvärde (t.ex. målvärde definierat som ”att öka” eller ”att bibehålla”) och/eller |
| --- | --- | --- |

3.28.

—

det antingen inte fanns något specifikt, kvantifierat målvärde (t.ex. målvärde definierat som ”att öka” eller ”att bibehålla”) och/eller

| — | det inte hade fastställts ett utgångsvärde, |
| --- | --- |

—

det inte hade fastställts ett utgångsvärde,

| — | det inte fanns några uppgifter tillgängliga om gjorda framsteg, |
| --- | --- |

—

det inte fanns några uppgifter tillgängliga om gjorda framsteg,

| — | utgångsvärdet, uppgifterna om gjorda framsteg och målvärdet inte presenterades i samma format. |
| --- | --- |

—

utgångsvärdet, uppgifterna om gjorda framsteg och målvärdet inte presenterades i samma format.

| Ruta 3.10


  Framsteg mot målvärdet kan inte beräknas för nästan hälften av indikatorerna
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Ruta 3.10

Framsteg mot målvärdet kan inte beräknas för nästan hälften av indikatorerna

Image 24

Källa:

Revisionsrätten.

| 3.29. | EGFJ och Horisont 2020 är två exempel på program där det inte gick att beräkna en procentsats avseende framstegen för många indikatorer (26 av de 27 indikatorerna respektive 39 av de 52 indikatorerna). För Europeiska unionens solidaritetsfond fanns det bara en indikator (21), men för den kunde vi inte beräkna de procentuella framstegen eftersom mängden tillgängliga uppgifter var för stor. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Årliga delmål saknades ofta. I de fall då delmål fanns gjorde kommissionen reservationer om hur de användes (22), medan vi anser att de är viktiga för prestationsövervakningen. |
| --- | --- |

3.30.

När det gällde vissa program var de tillgängliga uppgifterna av otillräcklig kvalitet

När det gällde vissa program saknade många indikatorer uppgifter om tiden efter 2015 eller om framsteg över huvud taget.

| 3.31. | I vissa program konstaterade vi (se
  ruta 3.11
  ) att över 25 % av indikatorerna saknade uppgifter om tiden efter 2015 eller om framsteg över huvud taget. Vi konstaterade även att resultatramen innehöll vissa indikatorer, trots kända problem med tillgången på uppgifter (23). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | I sin rekommendation om beviljande av ansvarsfrihet för budgetåret 2017 underströk rådet behovet av att i resultatrapporteringen ta med uppdaterad resultatinformation om framstegen mot måluppfyllelse (24). På liknande sätt uppmanade Europaparlamentet i samband med beviljandet av ansvarsfrihet för 2017 kommissionen att ”i resultatrapporteringen, och även i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten, ta med uppdaterad resultatinformation om framstegen mot måluppfyllelse [...]” (25).






  Ruta 3.11


  För många indikatorer finns det inga aktuella uppgifter eller inga faktiska uppgifter alls
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

3.32.

Ruta 3.11

För många indikatorer finns det inga aktuella uppgifter eller inga faktiska uppgifter alls

Image 25

Källa:

Revisionsrätten.

Andra kvalitetsproblem

| 3.33. | Det finns ett antal andra problem med uppgifternas kvalitet som komplicerar analysen av framsteg ytterligare, till exempel följande:






  — | Betydande ändringar av en indikators tillämpningsområde, vilket resulterar i inkonsekvenser mellan utgångsvärdet, uppgifterna om gjorda framsteg och målvärdet, till exempel finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes särskilda mål nr 2, indikator nr 2, antal projekt som finansierats av finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete för att främja demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för mänskliga rättigheter i de länder som tar emot stöd från finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete. De koder i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) som används för att extrahera uppgifter för denna indikator utvidgades betydligt från 2016 i syfte att täcka ett större antal sektorer som ingår i denna indikator. |
| --- | --- | --- |

3.33.

—

Betydande ändringar av en indikators tillämpningsområde, vilket resulterar i inkonsekvenser mellan utgångsvärdet, uppgifterna om gjorda framsteg och målvärdet, till exempel finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbetes särskilda mål nr 2, indikator nr 2, antal projekt som finansierats av finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete för att främja demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer och respekt för mänskliga rättigheter i de länder som tar emot stöd från finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete. De koder i det gemensamma informationssystemet för yttre förbindelser (Cris) som används för att extrahera uppgifter för denna indikator utvidgades betydligt från 2016 i syfte att täcka ett större antal sektorer som ingår i denna indikator.

| — | Målvärden, delmål och uppgifter om gjorda framsteg i olika format, vilket gör det omöjligt att bedöma gjorda framsteg, till exempel Horisont 2020-programmet, särskilda mål nr 8–12, indikator 2. Resultatet (antal patentansökningar) för dessa indikatorer är inte i samma format som utgångsvärdet och målvärdet, vilka visar antal patentansökningar per 10 miljoner euro i finansiering. |
| --- | --- |

—

Målvärden, delmål och uppgifter om gjorda framsteg i olika format, vilket gör det omöjligt att bedöma gjorda framsteg, till exempel Horisont 2020-programmet, särskilda mål nr 8–12, indikator 2. Resultatet (antal patentansökningar) för dessa indikatorer är inte i samma format som utgångsvärdet och målvärdet, vilka visar antal patentansökningar per 10 miljoner euro i finansiering.

| — | Föråldrade utgångsvärden för en indikator, vilket ledde till orealistiska resultat när det gällde framsteg mot målvärdet och avstånd till målvärdet, till exempel Eruf-programmet, allmänt mål nr 1, indikator nr 3 växthusgasutsläpp (användes även för Sammanhållningsfonden, allmänt mål nr 1, indikator nr 1). Utgångsvärdet för en planerad minskning på 20 % av växthusgasutsläppen till 2020 är år 1990, men enligt programförklaringarna hade en minskning på 19,8 % redan skett innan programmen inleddes 2014. |
| --- | --- |

—

Föråldrade utgångsvärden för en indikator, vilket ledde till orealistiska resultat när det gällde framsteg mot målvärdet och avstånd till målvärdet, till exempel Eruf-programmet, allmänt mål nr 1, indikator nr 3 växthusgasutsläpp (användes även för Sammanhållningsfonden, allmänt mål nr 1, indikator nr 1). Utgångsvärdet för en planerad minskning på 20 % av växthusgasutsläppen till 2020 är år 1990, men enligt programförklaringarna hade en minskning på 19,8 % redan skett innan programmen inleddes 2014.

Vissa program innehåller målvärden som inte är tillräckligt ambitiösa

| 3.34. | Ett antal program (17 av de 22 granskade programmen) innehöll målvärden som vi inte anser är ambitiösa. Hur ambitiöst ett målvärde är kan vara en fråga om professionell bedömning. Vi identifierade följande kategorier som vi ansåg var klart oambitiösa:






  1. | Målvärden som hade uppnåtts helt under de första åren av den sjuåriga perioden för programgenomförandet: till exempel EHFF-indikatorn om lönsamhet för EU:s fiskeflotta per flottsegment, för vilken målvärdet att ha en genomsnittlig vinstmarginal netto för EU:s fiskeflotta på mellan 10 och 12 % hade uppnåtts redan 2015. |
| --- | --- | --- |

3.34.

1.

Målvärden som hade uppnåtts helt under de första åren av den sjuåriga perioden för programgenomförandet: till exempel EHFF-indikatorn om lönsamhet för EU:s fiskeflotta per flottsegment, för vilken målvärdet att ha en genomsnittlig vinstmarginal netto för EU:s fiskeflotta på mellan 10 och 12 % hade uppnåtts redan 2015.

| 2. | Särskilt låga målvärden: till exempel målvärdet för Sammanhållningsfondens indikator om total längd på den nya järnvägslinjen, som hade fastställts till 64 km (TEN-T) för hela programperioden, det vill säga cirka 9 km per år för hela EU (26). |
| --- | --- |

2.

Särskilt låga målvärden: till exempel målvärdet för Sammanhållningsfondens indikator om total längd på den nya järnvägslinjen, som hade fastställts till 64 km (TEN-T) för hela programperioden, det vill säga cirka 9 km per år för hela EU (26).

| 3. | Målvärden motsvarande/nära utgångsvärdet: till exempel hade Horisont 2020-indikatorn om patentansökningar och godkända patent inom möjliggörande teknik och industriteknik för det särskilda målet nr 5 ”Industriellt ledarskap” ett målvärde som till och med var lägre än utgångsvärdet (27). |
| --- | --- |

3.

Målvärden motsvarande/nära utgångsvärdet: till exempel hade Horisont 2020-indikatorn om patentansökningar och godkända patent inom möjliggörande teknik och industriteknik för det särskilda målet nr 5 ”Industriellt ledarskap” ett målvärde som till och med var lägre än utgångsvärdet (27).

| 3.35. | Ruta 3.12
  visar de program där andelen indikatorer med oambitiösa målvärden var 15 % eller högre.






  Ruta 3.12


  Vissa program innehåller många målvärden med låg ambitionsnivå
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

3.35.

Ruta 3.12

Vissa program innehåller många målvärden med låg ambitionsnivå

Image 26

Källa:

Revisionsrätten.

Del 2 – Resultat från revisionsrättens effektivitetsrevisioner: de viktigaste slutsatserna och rekommendationerna

Inledning

| 3.36. | Varje år offentliggör vi särskilda rapporter i vilka vi undersöker hur väl principerna för en sund ekonomisk förvaltning har tillämpats när EU:s budget har genomförts. Vi offentliggjorde 35 särskilda rapporter 2018 (28) (29). De behandlade samtliga rubriker i den fleråriga budgetramen (30) och innehöll 380 rekommendationer i en rad olika ämnen (se
  ruta 3.13
  ). De offentliggjorda svaren på våra rapporter visar att revisionsobjekten godtog 78 % av våra rekommendationer fullt ut, jämfört med 68 % år 2017 (se
  ruta 3.14
  ). I
  bilaga 3.2
  sammanfattas de rekommendationer som vi lämnade till medlemsstaterna i våra särskilda rapporter 2018.






  Ruta 3.13


  Rekommendationerna handlar om många olika ämnen
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

3.36.

Ruta 3.13

Rekommendationerna handlar om många olika ämnen

Image 27

Källa:

Revisionsrätten.

| Ruta 3.14


  Revisionsobjekten godtog den stora merparten av våra rekommendationer
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Ruta 3.14

Revisionsobjekten godtog den stora merparten av våra rekommendationer

Image 28

Källa:

Revisionsrätten.

Rubrikerna 1a – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning och 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 3.37. | År 2018 offentliggjorde vi tolv särskilda rapporter under dessa rubriker i den fleråriga budgetramen (31). Vi skulle vilja uppmärksamma några centrala slutsatser och rekommendationer i sex av dem. |
| --- | --- |

3.37.

a)   Särskild rapport nr 8/2018 – Varaktigheten i EU-stöd till produktiva investeringar i företag

| 3.38. | Vi konstaterade att de granskade projekten i allmänhet hade levererat det planerade utfallet och att det i de flesta fall fanns kvar och utnyttjades. Men i en femtedel av fallen bestod inte de resultat som hade uppnåtts. Vi drog slutsatsen att det huvudsakligen berodde på att kommissionen och de nationella och regionala myndigheterna inte betonade resultatens varaktighet i förvaltningen av program och projekt. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Vi rekommenderade följande:






  — | Kommissionen bör lägga särskild vikt vid hur medlemsstaterna hanterar varaktigheten hos projektresultat under förfarandet för godkännande av operativa program. |
| --- | --- | --- |

3.39.

—

Kommissionen bör lägga särskild vikt vid hur medlemsstaterna hanterar varaktigheten hos projektresultat under förfarandet för godkännande av operativa program.

| — | Medlemsstaterna bör förbättra sina urvalsförfaranden och urvalskriterier för projekt. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna bör förbättra sina urvalsförfaranden och urvalskriterier för projekt.

b)   Särskild rapport nr 9/2018 – Offentlig–privata partnerskap i EU

| 3.40. | Vi konstaterade att offentlig-privata partnerskap visserligen potentiellt kan innebära att politik genomförs snabbare och goda underhållsnivåer säkerställs under projektens livstid men att de granskade EU-stödda offentlig-privata partnerskapen inte alltid hade förvaltats ändamålsenligt och gett tillräcklig valuta för pengarna. De potentiella fördelarna med de granskade offentlig-privata partnerskapen uppnåddes ofta inte eftersom de – i likhet med traditionellt upphandlade projekt – drabbades av förseningar, kostnadsökningar och underutnyttjade projektresultat. Det saknades dessutom lämpliga analyser av de offentlig-privata partnerskapens potential att tillhandahålla mer valuta för pengarna, liksom lämpliga strategier för användningen av offentlig-privata partnerskap samt institutionella och rättsliga ramar. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Vi rekommenderade att kommissionen och medlemsstaterna inte ska uppmuntra en intensivare och bredare användning av offentlig-privata partnerskap förrän de identifierade problemen har åtgärdats. |
| --- | --- |

3.41.

c)   Särskild rapport nr 12/2018 – Bredband i EU:s medlemsstater

| 3.42. | Vi konstaterade att även om bredbandstäckningen generellt har förbättrats i hela EU kommer inte alla mål för 2020 att uppnås. Alla medlemsstater hade utarbetat bredbandsstrategier, men målen i de strategier som vi granskade överensstämde inte alltid med målen i Europa 2020-strategin. Dessutom hade inte alla besökta medlemsstater infört en lämplig juridisk och regleringsmässig ram för konkurrensen mellan leverantörer. Slutligen hanterades inte finansieringsbehoven avseende bredbandsinfrastruktur i förorts- och landsbygdsområden alltid korrekt. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Vi rekommenderade följande:






  — | Medlemsstaterna bör utarbeta nya planer för perioden efter 2020. |
| --- | --- | --- |

3.43.

—

Medlemsstaterna bör utarbeta nya planer för perioden efter 2020.

| — | Kommissionen bör förtydliga tillämpningen av riktlinjerna för statligt stöd och stödja medlemsstaternas ansträngningar att främja större konkurrens på bredbandsområdet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör förtydliga tillämpningen av riktlinjerna för statligt stöd och stödja medlemsstaternas ansträngningar att främja större konkurrens på bredbandsområdet.

| — | Europeiska investeringsbanken bör inrikta sitt stöd på små och medelstora projekt i områden där det offentliga stödet behövs mest. |
| --- | --- |

—

Europeiska investeringsbanken bör inrikta sitt stöd på små och medelstora projekt i områden där det offentliga stödet behövs mest.

d)   Särskild rapport nr 17/2018 – Anslagsutnyttjande

| 3.44. | Med avseende på de båda programperioderna 2007–2013 och 2014–2020 konstaterade vi att det sena antagandet av den rättsliga ramen innebar att de operativa programmen också försenades. Det fick i sin tur en dominoeffekt på tidpunkten för när de tilldelade medlen började utnyttjas. En del av de åtgärder som kommissionen vidtog ledde till en markant ökning av utnyttjandet under perioden 2007–2013, men tillräcklig hänsyn togs inte till resultat. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Vi rekommenderade följande:






  — | Kommissionen bör föreslå en tidtabell för de lagstiftande myndigheterna för att säkerställa att genomförandet kan sätta igång i början av programperioden. |
| --- | --- | --- |

3.45.

—

Kommissionen bör föreslå en tidtabell för de lagstiftande myndigheterna för att säkerställa att genomförandet kan sätta igång i början av programperioden.

| — | Kommissionen bör säkerställa att fokus ligger på att uppnå resultat. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör säkerställa att fokus ligger på att uppnå resultat.

e)   Särskild rapport nr 30/2018 – Passagerarrättigheter

| 3.46. | Vi konstaterade att de vanligaste allmänna färdmedlen omfattas av förordningarna, vilket innebär att EU:s ramverk för passagerares rättigheter är unikt i världen. Dock är många passagerare inte tillräckligt medvetna om sina rättigheter och får dem ofta inte tillgodosedda på grund av problem med tillämpningen av förordningarna. Samtidigt som de grundläggande passagerarrättigheterna är tänkta att skydda alla passagerare inom alla de fyra allmänna färdmedlen, beror dessutom omfattningen av skyddet på vilket transportslag som används. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Vi rekommenderade följande:






  — | Kommissionen bör förbättra samstämmigheten, klarheten och ändamålsenligheten hos ramverket för passagerares rättigheter. |
| --- | --- | --- |

3.47.

—

Kommissionen bör förbättra samstämmigheten, klarheten och ändamålsenligheten hos ramverket för passagerares rättigheter.

| — | Kommissionen bör vidta åtgärder för att främja och samordna upplysningskampanjer av de nationella tillsynsorganen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör vidta åtgärder för att främja och samordna upplysningskampanjer av de nationella tillsynsorganen.

| — | Kommissionen bör i sina förslag till ändring av de befintliga förordningarna ta upp behovet av att ge de nationella tillsynsorganen ytterligare verktyg för att skydda passagerares rättigheter. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör i sina förslag till ändring av de befintliga förordningarna ta upp behovet av att ge de nationella tillsynsorganen ytterligare verktyg för att skydda passagerares rättigheter.

f)   Särskild rapport nr 28/2018 – Horisont 2020

| 3.48. | Vår samlade slutsats i denna särskilda rapport var att merparten av de förenklingsåtgärder som vidtagits av kommissionen har varit ändamålsenliga och minskat den administrativa bördan för mottagare av stöd från Horisont 2020, även om inte alla åtgärder gav önskat resultat och det fortfarande finns möjligheter till förbättringar. Stödmottagarna behöver mer användarvänliga vägledningar och verktyg, och kommissionen bör testa nya finansieringsordningar mer för att se om de är lämpliga och användbara. Stabila regler är också viktigt. Stödmottagarna kan anpassa sig till komplexitet, men frekventa ändringar av vägledningen kan skapa förvirring och osäkerhet. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Vi rekommenderade kommissionen att






  — | kommunicera bättre med sökande och stödmottagare, |
| --- | --- | --- |

3.49.

—

kommunicera bättre med sökande och stödmottagare,

| — | utöka testningen av enhetsbelopp, |
| --- | --- |

—

utöka testningen av enhetsbelopp,

| — | pröva att i större utsträckning använda tvåstegsförfarandet vid bedömningar av förslag, |
| --- | --- |

—

pröva att i större utsträckning använda tvåstegsförfarandet vid bedömningar av förslag,

| — | ompröva ersättningsvillkoren för expertbedömare, |
| --- | --- |

—

ompröva ersättningsvillkoren för expertbedömare,

| — | bredda erkännandet av spetskompetensstämpeln, |
| --- | --- |

—

bredda erkännandet av spetskompetensstämpeln,

| — | säkerställa att reglerna och vägledningen för deltagare är stabila, |
| --- | --- |

—

säkerställa att reglerna och vägledningen för deltagare är stabila,

| — | förbättra kvaliteten på revision som lagts ut på entreprenad, |
| --- | --- |

—

förbättra kvaliteten på revision som lagts ut på entreprenad,

| — | ytterligare förenkla verktygen och vägledningen för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

ytterligare förenkla verktygen och vägledningen för små och medelstora företag.

Rubrik 2 – Naturresurser

| 3.50. | Vi offentliggjorde åtta särskilda rapporter om hållbar utveckling och naturresurser och miljö- och klimatåtgärder. Vi offentliggjorde även ett briefingdokument om framtidens gemensamma jordbrukspolitik (GJP), som följdes av yttrande nr 7/2018 över förslag till förordningar om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden efter 2020. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Våra särskilda rapporter om olika aspekter av jordbrukspolitiken innehöll rekommendationer till förbättringar av resultatet när det gäller GJP-instrument, GJP-finansiering och GJP-stödordningar enligt följande:






  — | I särskild rapport nr 5/2018 betonade vi de potentiella synergierna mellan politiken för förnybar energi och medel som syftar till att främja en hållbar landsbygdsutveckling men konstaterade att dessa synergier till största delen inte har förverkligats. Våra rekommendationer gällde hållbarheten i den framtida politiken för förnybar energi. |
| --- | --- | --- |

3.51.

—

I särskild rapport nr 5/2018 betonade vi de potentiella synergierna mellan politiken för förnybar energi och medel som syftar till att främja en hållbar landsbygdsutveckling men konstaterade att dessa synergier till största delen inte har förverkligats. Våra rekommendationer gällde hållbarheten i den framtida politiken för förnybar energi.

| — | I särskild rapport nr 10/2018 drog vi slutsatsen att ordningen för grundstöd för jordbrukare visserligen är på rätt väg operativt sett men att den endast i begränsad utsträckning har lett till förenkling, mer riktat stöd och konvergens av stödnivåer. Vi rekommenderade att de föreslagna åtgärderna för inkomststöd för jordbrukare skulle vara kopplade till lämpliga operativa mål och referensvärden mot vilka deras resultat kan jämföras. |
| --- | --- |

—

I särskild rapport nr 10/2018 drog vi slutsatsen att ordningen för grundstöd för jordbrukare visserligen är på rätt väg operativt sett men att den endast i begränsad utsträckning har lett till förenkling, mer riktat stöd och konvergens av stödnivåer. Vi rekommenderade att de föreslagna åtgärderna för inkomststöd för jordbrukare skulle vara kopplade till lämpliga operativa mål och referensvärden mot vilka deras resultat kan jämföras.

| — | I särskild rapport nr 11/2018 granskade vi de nya alternativen för att finansiera landsbygdsutvecklingsprojekt som visserligen var enklare men inte resultatinriktade. Vi rekommenderade kommissionen att bedöma om man kan övergå från ersättning av kostnader till ersättning baserad på resultat. |
| --- | --- |

—

I särskild rapport nr 11/2018 granskade vi de nya alternativen för att finansiera landsbygdsutvecklingsprojekt som visserligen var enklare men inte resultatinriktade. Vi rekommenderade kommissionen att bedöma om man kan övergå från ersättning av kostnader till ersättning baserad på resultat.

| 3.52. | De övriga särskilda rapporterna, som behandlade politikområden som energi, klimat, miljö, luftkvalitet och djurs välvärd, innehöll också rekommendationer som syftade till att förbättra resultaten av EU:s budget genom ökade synergier mellan sektorer och ökad ansvarsskyldighet. Några exempel på detta är följande:






  — | Integrera luftkvalitetspolitik inom andra EU-politikområden (särskild rapport nr 23/2018). |
| --- | --- | --- |

3.52.

—

Integrera luftkvalitetspolitik inom andra EU-politikområden (särskild rapport nr 23/2018).

| — | Stärka kopplingarna mellan tvärvillkorssystemet och djurs välbefinnande (särskild rapport nr 31/2018). |
| --- | --- |

—

Stärka kopplingarna mellan tvärvillkorssystemet och djurs välbefinnande (särskild rapport nr 31/2018).

| — | Öka samstämmigheten mellan jordbruk, klimat, miljön och ramprogram för forskning för att öka markskyddet (särskild rapport nr 33/2018). |
| --- | --- |

—

Öka samstämmigheten mellan jordbruk, klimat, miljön och ramprogram för forskning för att öka markskyddet (särskild rapport nr 33/2018).

| — | Förbättra viktiga inslag i styrningen och ansvarsutkrävandet i EU-programmet för demonstration av miljösäker avskiljning och lagring av koldioxid och innovativa tekniker för förnybar energi i kommersiell skala (särskild rapport nr 24/2018). |
| --- | --- |

—

Förbättra viktiga inslag i styrningen och ansvarsutkrävandet i EU-programmet för demonstration av miljösäker avskiljning och lagring av koldioxid och innovativa tekniker för förnybar energi i kommersiell skala (särskild rapport nr 24/2018).

| — | Förbättra projekturvalet utifrån objektiva och relevanta kriterier när det gäller projekt för förebyggande åtgärder mot översvämningar (särskild rapport nr 25/2018) och projekt för avskiljning av koldioxid eller innovativa tekniker för förnybar energi (särskild rapport nr 24/2018). |
| --- | --- |

—

Förbättra projekturvalet utifrån objektiva och relevanta kriterier när det gäller projekt för förebyggande åtgärder mot översvämningar (särskild rapport nr 25/2018) och projekt för avskiljning av koldioxid eller innovativa tekniker för förnybar energi (särskild rapport nr 24/2018).

Rubrikerna 3 – Säkerhet och medborgarskap och 4 Europa i världen

| 3.53. | Vi offentliggjorde åtta särskilda rapporter avseende dessa rubriker i den fleråriga budgetramen. Vi skulle vilja uppmärksamma några centrala slutsatser och rekommendationer i fyra av dem. |
| --- | --- |

3.53.

a)   Särskild rapport nr 7/2018 – Turkiet

| 3.54. | Vi konstaterade att stödet i allmänhet var väl utformat och att projekten hade gett planerad output. Men EU:s stöd har inte varit tillräckligt inriktat på att förbättra vissa av landets grundläggande behov av förbättringar inom sektorerna rättsstaten och samhällsstyrning, främst på grund av bristande politisk vilja och för att kommissionen endast i liten utsträckning har villkorat stödet. Dessutom fanns det ofta en risk för att resultaten inte skulle bli hållbara. Vi ansåg därför att finansieringens ändamålsenlighet endast var begränsad. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Vi rekommenderade att kommissionen, och i förekommande fall Europeiska utrikestjänsten, skulle






  — | rikta IPA-medlen bättre på områden där reformer har blivit försenade, |
| --- | --- | --- |

3.55.

—

rikta IPA-medlen bättre på områden där reformer har blivit försenade,

| — | förbättra de sektorsbaserade bedömningarna, |
| --- | --- |

—

förbättra de sektorsbaserade bedömningarna,

| — | öka användningen av villkorlighet, |
| --- | --- |

—

öka användningen av villkorlighet,

| — | förbättra övervakningen av projektresultat, |
| --- | --- |

—

förbättra övervakningen av projektresultat,

| — | minska eftersläpningarna genom att selektivt tillämpa indirekt förvaltning. |
| --- | --- |

—

minska eftersläpningarna genom att selektivt tillämpa indirekt förvaltning.

b)   Särskild rapport nr 20/2018 – Den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen

| 3.56. | Vi drog slutsatsen att EU:s stöd, som finansierades genom Europeiska utvecklingsfonden, hade haft mycket små effekter och att det behövde få en ny inriktning. Trots att en bred strategisk ram hade införts hade EU:s stöd till Apsa länge varit inriktat på att bidra till grundläggande driftskostnader. Apsa har på grund av Afrikanska unionens bristfälliga ekonomiska egenansvar under många år varit starkt beroende av givarstöd. Trots EU:s ekonomiska bidrag till Apsas olika komponenter, varierade kapaciteten kraftigt, och ett antal utmaningar kvarstod. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Vi rekommenderade att kommissionen, och i förekommande fall Europeiska utrikestjänsten, skulle






  — | främja Afrikanska unionens egenansvar för Apsa, så att AU kan bli ekonomiskt oberoende, och rikta EU:s stöd till kapacitetsuppbyggande åtgärder i stället för till driftskostnader, |
| --- | --- | --- |

3.57.

—

främja Afrikanska unionens egenansvar för Apsa, så att AU kan bli ekonomiskt oberoende, och rikta EU:s stöd till kapacitetsuppbyggande åtgärder i stället för till driftskostnader,

| — | göra insatserna genomgående resultatbaserade, minska förseningarna i kontraktstilldelningen och den retroaktiva finansieringen, förbättra övervakningen och använda finansieringsinstrument på ett konsekvent sätt. |
| --- | --- |

—

göra insatserna genomgående resultatbaserade, minska förseningarna i kontraktstilldelningen och den retroaktiva finansieringen, förbättra övervakningen och använda finansieringsinstrument på ett konsekvent sätt.

c)   Särskild rapport nr 27/2018 – Faciliteten för flyktingar i Turkiet

| 3.58. | Vi kunde konstatera att man under hård press snabbt hade lyckats mobilisera tre miljarder euro till faciliteten för flyktingar i Turkiet för snabba insatser i flyktingkrisen. Målet att samordna insatserna på ett ändamålsenligt sätt hade dock inte uppnåtts helt och hållet. De granskade projekten gav bra hjälp till flyktingarna och merparten av dem hade uppnått sin output, men hälften av dem hade ännu inte uppnått förväntade utfall. Vi kunde även se att det fanns utrymme för ökad effektivitet i kontantstödsprojekten. Vi drog därför slutsatsen att faciliteten kunde ha haft mer ändamålsenlig verkan och gett mer valuta för pengarna. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | Vi rekommenderade kommissionen att






  — | på ett ändamålsenligare sätt tillgodose flyktingarnas behov av kommunal infrastruktur och socioekonomiskt stöd, |
| --- | --- | --- |

3.59.

—

på ett ändamålsenligare sätt tillgodose flyktingarnas behov av kommunal infrastruktur och socioekonomiskt stöd,

| — | förbättra effektiviteten och komplementariteten i biståndet genom att tydligt fördela uppgifter mellan olika finansieringskällor, |
| --- | --- |

—

förbättra effektiviteten och komplementariteten i biståndet genom att tydligt fördela uppgifter mellan olika finansieringskällor,

| — | genomföra en strategi för övergången från humanitärt bistånd till utvecklingsbistånd, |
| --- | --- |

—

genomföra en strategi för övergången från humanitärt bistånd till utvecklingsbistånd,

| — | förbättra effektiviteten i kontantstödsprojekten, |
| --- | --- |

—

förbättra effektiviteten i kontantstödsprojekten,

| — | tillsammans med de turkiska myndigheterna verka för att förbättra förutsättningarna för internationella icke-statliga organisationer att arbeta, |
| --- | --- |

—

tillsammans med de turkiska myndigheterna verka för att förbättra förutsättningarna för internationella icke-statliga organisationer att arbeta,

| — | öka övervakningen av och rapporteringen om faciliteten för flyktingar i Turkiet. |
| --- | --- |

—

öka övervakningen av och rapporteringen om faciliteten för flyktingar i Turkiet.

d)   Särskild rapport nr 32/2018 – EU:s förvaltningsfond för Afrika

| 3.60. | Vi drog slutsatsen att förvaltningsfonden för Afrika är ett flexibelt verktyg. Men med tanke på de helt nya utmaningar den stod inför borde dess utformning ha ett tydligare fokus. Jämfört med traditionella instrument gick det snabbare att inleda projekt inom ramen för förvaltningsfonden för Afrika, men projekten ställdes inför liknande utmaningar som traditionella instrument vilket gjorde att genomförandet försenades. De granskade projekten befann sig i ett tidigt skede men hade börjat generera output. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | Vi rekommenderade kommissionen att






  — | förbättra kvaliteten på målen för förvaltningsfonden för Afrika, |
| --- | --- | --- |

3.61.

—

förbättra kvaliteten på målen för förvaltningsfonden för Afrika,

| — | se över förfarandet för urval av projekt, |
| --- | --- |

—

se över förfarandet för urval av projekt,

| — | vidta åtgärder för att påskynda genomförandet, |
| --- | --- |

—

vidta åtgärder för att påskynda genomförandet,

| — | förbättra övervakningen av förvaltningsfonden för Afrika. |
| --- | --- |

—

förbättra övervakningen av förvaltningsfonden för Afrika.

Rubrik 5 – Administration

| 3.62. | År 2018 offentliggjorde vi tre särskilda rapporter på detta område. Vi skulle vilja uppmärksamma några centrala slutsatser och rekommendationer i en av dem. |
| --- | --- |

3.62.

a)   Särskild rapport nr 34/2018 – EU-institutionernas kontorslokaler

| 3.63. | Vi konstaterade att institutionerna förvaltade sina utgifter för kontorslokaler effektivt, men fastighetsstrategierna hade inte alltid dokumenterats officiellt. Institutionerna samarbetade och tillämpade gemensamma principer för beslutsprocessen. Rapporteringen till budgetmyndigheterna möjliggjorde dock inte en jämförelse eller en effektivitetsanalys. Finansieringsmekanismerna för de stora byggprojekt som vi analyserade var ofta komplexa, vilket påverkade insynen. De flesta projekten var försenade, vilket i vissa fall ledde till merkostnader. |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Vi rekommenderade institutionerna att






  — | uppdatera och officiellt dokumentera sina fastighetsstrategier samt regelbundet uppdatera planeringsdokument, |
| --- | --- | --- |

3.64.

—

uppdatera och officiellt dokumentera sina fastighetsstrategier samt regelbundet uppdatera planeringsdokument,

| — | öka insynen i budgeten vid användning av finansieringsmekanismer för byggprojekt, |
| --- | --- |

—

öka insynen i budgeten vid användning av finansieringsmekanismer för byggprojekt,

| — | inrätta lämpliga förvaltningsförfaranden för stora bygg- och renoveringsprojekt, |
| --- | --- |

—

inrätta lämpliga förvaltningsförfaranden för stora bygg- och renoveringsprojekt,

| — | göra uppgifterna om och övervakningen av fastighetsbestånden mer enhetliga. |
| --- | --- |

—

göra uppgifterna om och övervakningen av fastighetsbestånden mer enhetliga.

Rapporter om en fungerande inre marknad och en hållbar monetär union

| 3.65. | Slutligen offentliggjorde vi fyra särskilda rapporter på området en fungerande inre marknad och en hållbar monetär union. Vi skulle vilja uppmärksamma några centrala slutsatser och rekommendationer i tre av dem. |
| --- | --- |

3.65.

a)   Särskild rapport nr 2/2018 – Effektiviteten i ECB:s krishantering av banker

| 3.66. | Vi granskade effektiviteten i Europeiska centralbankens (ECB) förvaltning av en specifik tillsynsuppgift – krishantering. ECB hade inrättat en ram för krishantering men behövde åtgärda vissa brister i utformningen och tecken på ineffektivt genomförande. Förfaranden för att bedöma bankers återhämtningsplaner hade införts, och bedömarna hade tillgång till användbara verktyg och relevant vägledning. Men resultaten av bedömningarna av återhämtningsplanerna användes inte systematiskt till krisidentifiering och krishantering. ECB hade inget system för att använda bankspecifika utlösande faktorer som skulle kunna signalera en eventuell försämring av en banks finansiella ställning. Dessutom var systemen och vägledningen för bedömningar av tidigt ingripande underutvecklade, medan rapporteringen till ledningen om svaga bankers tillgångskvalitet och motsvarande kapacitet på plats behövde förbättras. |
| --- | --- |

3.66.

| 3.67. | Vi rekommenderade ECB att






  — | vidareutveckla sin vägledning om bedömningar av tidigt ingripande, inbegripet snabb krishantering, |
| --- | --- | --- |

3.67.

—

vidareutveckla sin vägledning om bedömningar av tidigt ingripande, inbegripet snabb krishantering,

| — | fastställa en uppsättning indikatorer för krisidentifiering och krishantering, |
| --- | --- |

—

fastställa en uppsättning indikatorer för krisidentifiering och krishantering,

| — | förbättra övervakningen och användningen av information i återhämtningsplaner. |
| --- | --- |

—

förbättra övervakningen och användningen av information i återhämtningsplaner.

b)   Särskild rapport nr 3/2018 – Förfarandet vid makroekonomiska obalanser

| 3.68. | Vi granskade Europeiska kommissionens genomförande av förfarandet vid makroekonomiska obalanser (MIP) som syftar till att identifiera, förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser som skulle kunna inverka negativt på den ekonomiska stabiliteten. Vi konstaterade att MIP generellt sett är väl utformat men att kommissionen inte hade genomfört det så att obalanser förebyggs och korrigeras på ett ändamålsenligt sätt. Generellt sett uppvisade de landsspecifika rekommendationer som kommissionen hade utfärdat flera brister, klassificeringen av medlemsstater med obalanser var inte transparent, kommissionens djupanalys, som visserligen var av god kvalitet, hade blivit mindre synlig och allmänheten saknade medvetenhet om förfarandet och dess konsekvenser. Vidare underlättade förfarandet inte tidig upptäckt av obalanser på ett adekvat sätt, eftersom dess indikatorer byggde på inaktuella uppgifter och glidande medelvärden som gör att hänsyn inte tas till aktuella händelser. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Vi rekommenderade kommissionen att avsevärt förbättra vissa aspekter av sin förvaltning och ge MIP en mer framträdande plats. |
| --- | --- |

3.69.

c)   Särskild rapport nr 18/2018 – Förverkligas det huvudsakliga målet med stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del?

| 3.70. | Vi konstaterade att stabilitets- och tillväxtpakten i flera länder med stora skulder inte hade säkerställt tillräckliga framsteg mot de medelfristiga målen inom rimlig tid. Europeiska kommissionen hade utnyttjat sitt utrymme för skönsmässig bedömning i mycket stor utsträckning i syfte att sänka anpassningskraven, både när det gällde fastställandet av genomförandereglerna och i enskilda beslut. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Vi rekommenderade kommissionen att






  — | ändra de erforderliga procentsatserna för anpassning i anpassningsmatrisen i syfte att höja anpassningskraven för medlemsstater med en skuldkvot på över 60 % och ta itu med de sammanlagda effekterna av de tillåtna avvikelserna när flera olika klausuler beviljas, |
| --- | --- | --- |

3.71.

—

ändra de erforderliga procentsatserna för anpassning i anpassningsmatrisen i syfte att höja anpassningskraven för medlemsstater med en skuldkvot på över 60 % och ta itu med de sammanlagda effekterna av de tillåtna avvikelserna när flera olika klausuler beviljas,

| — | reformera den nuvarande tillämpningen av flexibilitetsklausuler, begränsa flexibiliteten till de faktiska finanspolitiska kostnaderna för reformer och se till att investeringsklausulen inte används i sin nuvarande form utan reformeras så att alla ytterligare utgifter som är resultatet av avvikelser från den ursprungliga utgiftskurvan mot det medelfristiga budgetmålet (dvs. under åren efter beviljandet av klausulen) går till investeringar och leder till en ökning av offentliga investeringar i förhållande till BNP, |
| --- | --- |

—

reformera den nuvarande tillämpningen av flexibilitetsklausuler, begränsa flexibiliteten till de faktiska finanspolitiska kostnaderna för reformer och se till att investeringsklausulen inte används i sin nuvarande form utan reformeras så att alla ytterligare utgifter som är resultatet av avvikelser från den ursprungliga utgiftskurvan mot det medelfristiga budgetmålet (dvs. under åren efter beviljandet av klausulen) går till investeringar och leder till en ökning av offentliga investeringar i förhållande till BNP,

| — | säkerställa samstämmighet mellan kraven i den förebyggande respektive korrigerande delen, |
| --- | --- |

—

säkerställa samstämmighet mellan kraven i den förebyggande respektive korrigerande delen,

| — | införa tydligare krav i de landsspecifika rekommendationerna, med bättre förklaringar av kraven och riskerna om de inte genomförs i tid. |
| --- | --- |

—

införa tydligare krav i de landsspecifika rekommendationerna, med bättre förklaringar av kraven och riskerna om de inte genomförs i tid.

Del 3 – Uppföljning av rekommendationer

| 3.72. | Varje år granskar vi i vilken utsträckning våra revisionsobjekt har vidtagit åtgärder som svar på våra rekommendationer. Uppföljningen av rekommendationer är ett viktigt steg i revisionscykeln. Den ger feedback om effekterna av vårt arbete och uppmuntrar revisionsobjekten att genomföra rekommendationerna. |
| --- | --- |

3.72.

Vi analyserade hur kommissionen hade genomfört alla de rekommendationer som vi gav 2015

| 3.73. | Tidigare år analyserade vi endast ett urval av de rekommendationer som lämnats tre år tidigare. I år analyserade vi alla de 185 rekommendationer som lämnades till kommissionen i de 25 särskilda rapporter som vi antog 2015. Genomförandet av en rekommendation granskade vi inte eftersom den inte längre var relevant. Vi följde inte heller upp de 48 rekommendationer som riktats till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.73.

| 3.74. | Vi genomförde uppföljningen med hjälp av dokumentgranskningar och intervjuer med personal vid kommissionen. För att säkerställa att granskningen blev rättvis och balanserad skickade vi våra iakttagelser till kommissionen och beaktade dess svar vid vår slutliga analys. |
| --- | --- |

3.74.

Hur har kommissionen genomfört våra rekommendationer?

| 3.75. | Av de 184 rekommendationer som vi följde upp hade kommissionen genomfört 114 (62 %) fullt ut. Den hade genomfört 26 av de återstående rekommendationerna (14 %) i de flesta avseenden och 33 (18 %) i vissa avseenden, medan de övriga elva (6 %) inte hade genomförts (se
  ruta 3.15
  ).
  Bilaga 3.3
  visar genomförandestatusen för rekommendationerna i detalj.






  Ruta 3.15


  Genomförande av våra rekommendationer efter effektivitetsrevisioner 2015
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

3.75.

Ruta 3.15

Genomförande av våra rekommendationer efter effektivitetsrevisioner 2015

Image 29

Källa:

Revisionsrätten.

| 3.76. | På vissa områden hade kommissionen varit särskilt mottaglig för våra rekommendationer. När det gällde tre särskilda rapporter, om förnybar energi i Östafrika (särskild rapport nr 15/2015), ekonomiskt bistånd till länder som har svårigheter (särskild rapport nr 18/2015) och tekniskt bistånd till Grekland (särskild rapport nr 19/2015), hade alla rekommendationer genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

3.76.

| 3.77. | Kommissionen godtog inte 15 rekommendationer och godtog 17 delvis. Tio av de 17 rekommendationer som hade godtagits delvis genomfördes dock till sist fullt ut, medan två av de rekommendationer som hade förkastats genomfördes fullt ut och två rekommendationer genomfördes i vissa avseenden. |
| --- | --- |

3.77.

| 3.78. | Sammanfattningsvis konstaterade vi att våra effektivitetsrevisioner hade lett till flera väsentliga förbättringar, även om vissa av de identifierade bristerna kvarstod. I
  bilaga 3.4
  beskrivs de kvarstående bristerna när det gäller de rekommendationer som genomförts delvis. |
| --- | --- |

3.78.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

1.   Indikatorerna visar på betydande resultatvariationer och generellt måttliga framsteg (punkterna 3.7–3.20)

| 3.79. | Generellt tyder uppgifterna i programförklaringarna på att framstegen mot resultatmålen är måttliga. Den sena, långsamma starten för både sammanhållnings- och landsbygdsutvecklingsprogrammen var en viktig begränsande faktor. |
| --- | --- |

3.79.

2.   Indikatorerna gav inte alltid en god bild av de faktiska framstegen (punkterna 3.21–3.35)

| 3.80. | Både beräkningen av framstegen mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet och de framsteg mot målvärdet som kommissionen rapporterat om i översikten över programresultat bör tolkas med försiktighet av följande skäl:






  a) | Många indikatorer hade inte valts ut på ett bra sätt (punkterna 3.22–3.27)







  — | Indikatorerna var inriktade på input och output och inte på resultat och effekter. |
| --- | --- | --- | --- |

3.80.

a)

Många indikatorer hade inte valts ut på ett bra sätt (punkterna 3.22–3.27)

—

Indikatorerna var inriktade på input och output och inte på resultat och effekter.

| — | Vissa indikatorer mätte inte vad som uppnåtts med hjälp av EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

Vissa indikatorer mätte inte vad som uppnåtts med hjälp av EU-budgeten.

| — | Det fanns inga indikatorer för vissa aspekter av en del programmål. |
| --- | --- |

—

Det fanns inga indikatorer för vissa aspekter av en del programmål.

| b) | Framstegen kunde inte beräknas för många indikatorer (punkterna 3.28–3.30)







  — | När det gällde nästan hälften av indikatorerna gick framstegen mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet inte att mäta. Flera faktorer kan förklara detta, men huvudskälet var avsaknaden av ett utgångsvärde, uppgifter om gjorda framsteg och/eller ett målvärde. |
| --- | --- | --- |

b)

Framstegen kunde inte beräknas för många indikatorer (punkterna 3.28–3.30)

—

När det gällde nästan hälften av indikatorerna gick framstegen mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet inte att mäta. Flera faktorer kan förklara detta, men huvudskälet var avsaknaden av ett utgångsvärde, uppgifter om gjorda framsteg och/eller ett målvärde.

| c) | När det gällde vissa program var de tillgängliga uppgifterna av otillräcklig kvalitet (punkterna 3.31–3.33)







  — | När det gällde vissa program saknade åtskilliga indikatorer uppgifter om tiden efter 2015 eller om framsteg över huvud taget. |
| --- | --- | --- |

c)

När det gällde vissa program var de tillgängliga uppgifterna av otillräcklig kvalitet (punkterna 3.31–3.33)

—

När det gällde vissa program saknade åtskilliga indikatorer uppgifter om tiden efter 2015 eller om framsteg över huvud taget.

| — | Ett antal andra problem med uppgifternas kvalitet försvårade analysen av framsteg ytterligare. |
| --- | --- |

—

Ett antal andra problem med uppgifternas kvalitet försvårade analysen av framsteg ytterligare.

| d) | Vissa program innehåller målvärden som inte är tillräckligt ambitiösa (punkterna 3.34–3.35)







  — | Många program innehöll målvärden som vi anser är oambitiösa. I sju program utgjorde dessa målvärden minst 15 % av alla målvärden. |
| --- | --- | --- |

d)

Vissa program innehåller målvärden som inte är tillräckligt ambitiösa (punkterna 3.34–3.35)

—

Många program innehöll målvärden som vi anser är oambitiösa. I sju program utgjorde dessa målvärden minst 15 % av alla målvärden.

| 3.81. | I
  ruta 3.16
  sammanfattas våra slutsatser om i vilken utsträckning program påverkats särskilt av de brister som identifieras i a) till d) ovan:






  a) | Program där andelen input- och outputindikatorer översteg 66 %. |
| --- | --- | --- |

3.81.

a)

Program där andelen input- och outputindikatorer översteg 66 %.

| b) | Program där framstegen inte kunde mätas för över 33 % av indikatorerna. |
| --- | --- |

b)

Program där framstegen inte kunde mätas för över 33 % av indikatorerna.

| c) | Program där det för minst 25 % av indikatorerna saknades uppgifter om tiden efter 2015 eller om framsteg över huvud taget. |
| --- | --- |

c)

Program där det för minst 25 % av indikatorerna saknades uppgifter om tiden efter 2015 eller om framsteg över huvud taget.

| d) | Program där minst 15 % av indikatorerna hade oambitiösa målvärden. |
| --- | --- |

d)

Program där minst 15 % av indikatorerna hade oambitiösa målvärden.

Detta visar att det inte finns ett enda program i vårt urval som inte har påverkats av dessa brister.

| Ruta 3.16


  Sammanfattning av slutsatserna | Granskade program och deras andel (i %) av budgetplaneringen 2014-2020 i urvalet | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet: revisionsrättens beräkning (i förhållande till målvärdet) | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet på högst 20 % | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet på över 20 och under 50 % | Genomsnittliga framsteg mot målvärdet på minst 50 % | |
| | Resultatramen innehåller ingen av de fyra identifierade bristerna | | | | |
| | Resultatramen innehåller en av de fyra identifierade bristerna | Eruf, Livsmedel och foder | Ejflu, europeiska grannskapsinstrumentet och IPA II | Erasmus+, Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | |
| | 21 % av budgetplaneringen i urvalet | 13 % av budgetplaneringen i urvalet | 6 % av budgetplaneringen i urvalet | |
| | Resultatramen innehåller minst två av de fyra identifierade bristerna | | Horisont 2020, FSE, Sammanhållningsfonden och programmet Kreativa Europa | Efsi, ESF, EHFF och Life | |
| | 17 % av budgetplaneringen i urvalet | 11 % av budgetplaneringen i urvalet | |
| Anm | Framstegen mot målvärdet kunde inte beräknas för EGFJ och Europeiska unionens solidaritetsfond (32 % av budgetplaneringen i urvalet). |

Ruta 3.16

Sammanfattning av slutsatserna

Granskade program och deras andel (i %) av budgetplaneringen 2014-2020 i urvalet

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet: revisionsrättens beräkning (i förhållande till målvärdet)

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet på högst 20 %

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet på över 20 och under 50 %

Genomsnittliga framsteg mot målvärdet på minst 50 %

Resultatramen innehåller ingen av de fyra identifierade bristerna

Resultatramen innehåller en av de fyra identifierade bristerna

Eruf, Livsmedel och foder

Ejflu, europeiska grannskapsinstrumentet och IPA II

Erasmus+, Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet, finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

21 % av budgetplaneringen i urvalet

13 % av budgetplaneringen i urvalet

6 % av budgetplaneringen i urvalet

Resultatramen innehåller minst två av de fyra identifierade bristerna

Horisont 2020, FSE, Sammanhållningsfonden och programmet Kreativa Europa

Efsi, ESF, EHFF och Life

17 % av budgetplaneringen i urvalet

11 % av budgetplaneringen i urvalet

Anm

Framstegen mot målvärdet kunde inte beräknas för EGFJ och Europeiska unionens solidaritetsfond (32 % av budgetplaneringen i urvalet).

| Källa | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa

Revisionsrätten.

| 3.82. | I punkterna 3.36–3.71 presenterar vi centrala slutsatser och rekommendationer från ett urval av särskilda rapporter som vi offentliggjorde 2018. |
| --- | --- |

3.82.

| 3.83. | Årets uppföljning av tidigare rekommendationer (se punkterna 3.72–3.78) bekräftade att, liksom tidigare år, 76 % av de rekommendationer som vi bedömde hade genomförts fullt ut eller i de flesta avseenden. I 18 % av fallen hade rekommendationerna endast genomförts i vissa avseenden, vilket innebar att betydande brister kvarstod. Endast 6 % av rekommendationerna hade inte genomförts. |
| --- | --- |

3.83.

Rekommendationer

| 3.84. | Bilaga 3.5
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de tre rekommendationer som vi lämnade i kapitel 3 i årsrapporten för 2015. Alla tre hade genomförts i vissa avseenden. |
| --- | --- |

3.84.

| 3.85. | Utifrån våra slutsatser för 2018 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

3.85.

Rekommendation 3.1 – Kommissionen bör verka för att programförklaringarna innehåller indikatorer som

| a) | genom en bättre balans mellan input, output, resultat och effekter ger relevantare information om vilka resultat EU:s utgiftsprogram uppnår, |
| --- | --- |

a)

genom en bättre balans mellan input, output, resultat och effekter ger relevantare information om vilka resultat EU:s utgiftsprogram uppnår,

| b) | har en tydlig koppling till de åtgärder som finansieras av EU:s utgiftsprogram, |
| --- | --- |

b)

har en tydlig koppling till de åtgärder som finansieras av EU:s utgiftsprogram,

| c) | speglar resultatet av EU:s utgiftsprogram och inte hur kommissionen och andra organ som genomfört dem har presterat, |
| --- | --- |

c)

speglar resultatet av EU:s utgiftsprogram och inte hur kommissionen och andra organ som genomfört dem har presterat,

| d) | täcker programmålen. |
| --- | --- |

d)

täcker programmålen.

Datum för genomförande: vid utfärdandet 2022 av programförklaringarna för 2023 års budget

Rekommendation 3.2 – För att kommissionen ska kunna beräkna framstegen mot målvärden i förhållande till utgångsvärden, bör den föreslå resultatramar för alla program med de kännetecken för prestationsindikatorerna som anges nedan. Om kommissionen anser att detta inte är meningsfullt för en viss indikator, bör den förklara sitt val i programförklaringarna.

| a) | Kvantitativa utgångsvärden med angivelse av år. |
| --- | --- |

a)

Kvantitativa utgångsvärden med angivelse av år.

| b) | Kvantitativa delmål. |
| --- | --- |

b)

Kvantitativa delmål.

| c) | Kvantitativa målvärden med angivelse av vilket år de ska ha uppnåtts. |
| --- | --- |

c)

Kvantitativa målvärden med angivelse av vilket år de ska ha uppnåtts.

| d) | Uppgifter av erforderlig kvalitet, så att framsteg mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet lätt kan beräknas. |
| --- | --- |

d)

Uppgifter av erforderlig kvalitet, så att framsteg mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet lätt kan beräknas.

Datum för genomförande: vid utfärdandet 2022 av programförklaringarna för 2023 års budget

Rekommendation 3.3 – Kommissionen bör sträva efter att få prestationsinformation i rätt tid om alla prestationsindikatorer, till exempel genom att införa nya rapporteringsverktyg på internetplattformar.

Datum för genomförande: Projektstarten 2021

Rekommendation 3.4 – Kommissionen bör dokumentera de föreslagna målvärdena, så att budgetmyndigheten kan bedöma ambitionsnivån. I detta ingår att föreslå målvärden för alla indikatorer i utgiftsprogram.

Datum för genomförande: vid utfärdandet 2022 av programförklaringarna för 2023 års budget

Rekommendation 3.5 – Kommissionen bör förbättra översikten över programmens resultat ytterligare, särskilt genom att

| a) | använda en metod för att beräkna framsteg mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet; om kommissionen anser att detta inte är möjligt för en viss indikator, bör den förklara sitt tillvägagångssätt i översikten över programmens resultat. |
| --- | --- |

a)

använda en metod för att beräkna framsteg mot målvärdet i förhållande till utgångsvärdet; om kommissionen anser att detta inte är möjligt för en viss indikator, bör den förklara sitt tillvägagångssätt i översikten över programmens resultat.

| b) | förklara skälen till valet av prestationsindikatorer för varje program. |
| --- | --- |

b)

förklara skälen till valet av prestationsindikatorer för varje program.

Datum för genomförande: 2021 års utgåva av översikten över programmens resultat

---

(1)  Artikel 317 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

(2)  Se Utkast Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, arbetsdokument – del I – programförklaringar om driftsutgifter – COM(2018) 600, maj 2018.

(3)  Se EU Budget 2014–2020 Programmes’ Performance Overview – Extract from programme statements of operational expenditure Draft Budget 2019 – COM(2018) 600 – May 2018 (om EU-budgeten 2014–2020 och en översikt över programmens resultat, utdrag ur programförklaringar för driftsutgifter, förslag till budget för 2019 – COM(2018) 600 – maj 2018).

(4)  Anm.: I rekommendation 5 i kapitel 3 i årsrapporten för 2016 (punkt 3.77) uppmanade vi kommissionen att ”i centrala resultatrapporter ange om den lämnade resultatinformationen, såvitt den vet, är av tillräcklig kvalitet”.

(5)  Utgångsvärdena berodde på tillgången till information men var i princip de uppgifter om den granskade aspekten av programmet som fanns tillgängliga den 1 januari 2014.

(6)  Se till exempel Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand (om att mäta avståndet till målen för hållbar utveckling, en bedömning av hur långt OECD-länderna kommit), juni 2017, OECD, tabell 3, s. 15, Pros and cons of different normalisation procedures (för- och nackdelar med olika normaliseringsförfaranden).

(7)  Se arbetsdokument från kommissionens avdelningar med riktlinjer för bättre lagstiftning, SWD(2017) 350 final, 7.7.2017, s. 26.

(8)  Såsom förklaras i metodbeskrivningen på s. 2 i översikten över programmens resultat.

(9)  Efter tre respektive fyra av sju år.

(10)  Anm.: För att beräkna framstegen i förhållande till utgångsvärdet utgick vi från att utgångsvärdet för indikatorer var noll, även om denna information inte fanns med i programförklaringarna.

(11)  Den tillämpliga lagstiftningen håller på att ändras, så att det ska bli möjligt att rapportera delvis genomförda insatser.

(12)  Baserat på fem indikatorer.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 855).

(14)  När det gäller definitionerna av ”output”, ”resultat” och ”effekt”, se artikel 2 i budgetförordningen för unionens allmänna budget (juli 2018) och s. 49 i riktlinjerna för bättre lagstiftning (SWD(2017) 350 final).

(15)  I en del fall skilde sig vår klassificering av indikatorer från kommissionens klassificering eller klassificeringen i den tillämpliga EU-lagstiftningen.

(16)  Detta tas även upp i OECD Best Practices for Performance Budgeting (OECD:s bästa praxis för resultatbudgetering) som offentliggjorts av OECD:s kommitté för offentlig förvaltning vid direktoratet för offentlig förvaltning (GOV/PGC/SBO(2018)7, 23 november 2018). Bästa praxis nr 3 innebär bland annat att regeringar ska använda sig av en blandning av prestationsåtgärder och hitta en balans mellan å ena sidan behovet av att mäta det politiska utfallet på lång sikt och å andra sidan behovet av att mäta framsteg på kortare sikt.

(17)  COM(2018) 600 – maj 2018, Utkast Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2019, arbetsdokument – del I – programförklaringar om driftsutgifter, s. 5.

(18)  I förekommande fall även den åtföljande politik som inte medför utgifter (t.ex. genom EU-lagstiftning).

(19)  När det till exempel gäller de två indikatorer som är kopplade till de allmänna målen för programmet för humanitärt bistånd (antal dödsfall på grund av naturkatastrofer som registrerats i EM-DAT-databasen och antal länder där risken för katastrofer klassas som mycket hög i INFORM-indexet) understryks det i en fotnot att en mycket stor del av det årliga resultatet och den årliga utvecklingen för dessa indikatorer beror på externa faktorer som är helt utom kommissionens kontroll och att det är svårt att bedöma hur den specifika effekten av programmet för humanitärt bistånd bidrar till denna utveckling.

(20)  Alla program hade särskilda mål. Vissa program hade dock inga allmänna mål.

(21)  Antalet personer som fått hjälp att klara en krissituation som påverkat deras levnadsvillkor.

(22)  I bilaga 11 med resultatabeller i GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport, till exempel, påpekas vad beträffar siffrorna för delmålen i tabellerna att de endast är vägledande uppskattningar som inte ska användas för att identifiera fall av underprestation.

(23)  T.ex. finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, särskilt mål nr 1, indikator nr 2, andel elever som börjar i årskurs 1 och som når grundskolans sista årskurs, könsuppdelat, där det i en fotnot sägs att det bör noteras att denna indikator ännu inte är tillgänglig eftersom metod inte har fastställts och det saknas uppgifter samt att det kommer att ta mellan tre och fem år innan indikatorn kan användas enligt Unesco, som är ledande när det gäller indikatorer för de utbildningsrelaterade målen för hållbar utveckling.

(24)  Rådets rekommendation om att bevilja kommissionen ansvarsfrihet i samband med genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för räkenskapsåret 2017, kapitel 3, punkt 3.

(25)  Ansvarsfrihet 2017: EU:s allmänna budget – kommissionen och genomförandeorgan [P8_TA(2019)0242), punkt 236].

(26)  Det totala nätet i EU omfattar över 138 000 km järnvägslinjer.

(27)  Utgångsvärdet och målvärdet var 3,2 respektive 3,0 patentansökningar per 10 miljoner euro i finansiering.

(28)  https://www.eca.europa.eu

(29)  Bland våra publikationer 2018 fanns även nio analysbaserade produkter: två översiktliga analyser, sex briefingdokument och en snabbanalys.

(30)  1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning), 1b (Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning), 2 (Hållbar tillväxt: naturresurser), 3 (Säkerhet och medborgarskap), 4 (Europa i världen) och 5 (Administration).

(31)  Anm.: Särskilda rapporter som behandlar EU:s miljö- och klimatpolitik ingår i rubrik 2 nedan.

BILAGA 3.1

FÖRTECKNING ÖVER PROGRAMMEN I VÅRT URVAL

| Rubrik i den fleråriga budgetramen | Förkortning | Programmets namn |
| --- | --- | --- |
| 1a | FSE | Fonden för ett sammanlänkat Europa |
| 1a | Efsi | Europeiska fonden för strategiska investeringar |
| 1a | Erasmus+ | Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott |
| 1a | Horisont 2020 | Ramprogrammet för forskning och innovation |
| 1b | — | Sammanhållningsfonden |
| 1b | Eruf | Europeiska regionala utvecklingsfonden |
| 1b | ESF | Europeiska socialfonden. |
| 1b | — | Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt |
| 2 | Ejflu | Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling |
| 2 | EGFJ | Europeiska garantifonden för jordbruket |
| 2 | EHFF | Europeiska havs- och fiskerifonden |
| 2 | Life | Program för miljö och klimatpolitik |
| 3 | — | Asyl-, migrations- och integrationsfonden |
| 3 | — | Programmet Kreativa Europa |
| 3 | — | Livsmedel och foder |
| 3 | — | Fonden för inre säkerhet |
| 4 | — | Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete |
| 4 | — | Europeiskt grannskapsinstrument |
| 4 | IPA II | Instrumentet för stöd inför anslutningen. |
| 4 | — | Humanitärt bistånd |
| Särskilda instrument | — | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter |
| Särskilda instrument | — | Europeiska unionens solidaritetsfond |
| Källa: | Revisionsrätten. |

Rubrik i den fleråriga budgetramen

Förkortning

Programmets namn

1a

FSE

Fonden för ett sammanlänkat Europa

1a

Efsi

Europeiska fonden för strategiska investeringar

1a

Erasmus+

Unionens program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott

1a

Horisont 2020

Ramprogrammet för forskning och innovation

1b

—

Sammanhållningsfonden

1b

Eruf

Europeiska regionala utvecklingsfonden

1b

ESF

Europeiska socialfonden.

1b

—

Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt

2

Ejflu

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling

2

EGFJ

Europeiska garantifonden för jordbruket

2

EHFF

Europeiska havs- och fiskerifonden

2

Life

Program för miljö och klimatpolitik

3

—

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

3

—

Programmet Kreativa Europa

3

—

Livsmedel och foder

3

—

Fonden för inre säkerhet

4

—

Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete

4

—

Europeiskt grannskapsinstrument

4

IPA II

Instrumentet för stöd inför anslutningen.

4

—

Humanitärt bistånd

Särskilda instrument

—

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

Särskilda instrument

—

Europeiska unionens solidaritetsfond

Källa:

Revisionsrätten.

BILAGA 3.2

REKOMMENDATIONER TILL MEDLEMSSTATER 2018

| Särskild rapport nr | Titel | Rekommendation till medlemsstaterna – nummer och område/sammanfattning |
| --- | --- | --- |
| 5/2018 | Förnybar energi för hållbar landsbygds-utveckling: stora potentiella synergier som oftast inte har förverkligats | 1. | Landsbygdssäkring av framtida politik för förnybar energi (dvs. vid utformningen av den framtida politiken för förnybar energi beakta landsbygdens och dess ekonomis förhållanden och behov) |

Särskild rapport nr

Titel

Rekommendation till medlemsstaterna – nummer och område/sammanfattning

5/2018

Förnybar energi för hållbar landsbygds-utveckling: stora potentiella synergier som oftast inte har förverkligats

1.

Landsbygdssäkring av framtida politik för förnybar energi (dvs. vid utformningen av den framtida politiken för förnybar energi beakta landsbygdens och dess ekonomis förhållanden och behov)

| 5. | Bättre urval av projekt med beaktande av värde som tillförs landsbygdsområden och bärkraft för projekt |
| --- | --- |

5.

Bättre urval av projekt med beaktande av värde som tillförs landsbygdsområden och bärkraft för projekt

Anm.: Rekommendationerna 1 och 5 riktades till kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna.

6/2018

Fri rörlighet för arbetstagare – den grundläggande friheten är garanterad, men bättre riktat EU-stöd skulle främja rörligheten

| 1. | a) Mät EU-medborgarnas medvetenhet om de befintliga verktygen för information om arbetstagares fria rörlighet och rapportering om diskriminering |
| --- | --- |

1.

a) Mät EU-medborgarnas medvetenhet om de befintliga verktygen för information om arbetstagares fria rörlighet och rapportering om diskriminering

| 3. | Förbättra insamlingen och användningen av uppgifter om mönster och flöden för arbetskraftens rörlighet och om obalanser på arbetsmarknaderna |
| --- | --- |

3.

Förbättra insamlingen och användningen av uppgifter om mönster och flöden för arbetskraftens rörlighet och om obalanser på arbetsmarknaderna

| 5. | b) Förbättra övervakningen av EaSI-Eures ändamålsenlighet, särskilt med tanke på förmedlingen av anställningar |
| --- | --- |

5.

b) Förbättra övervakningen av EaSI-Eures ändamålsenlighet, särskilt med tanke på förmedlingen av anställningar

Anm.: Rekommendationerna 1 a), 3 och 5 b) är riktade till både kommissionen och medlemsstaterna

| 6. | Åtgärda Euresportalens begränsningar |
| --- | --- |

6.

Åtgärda Euresportalens begränsningar

8/2018

EU-stöd till produktiva investeringar i företag – större fokus på varaktiga resultat krävs

| 1. | a) Främja resultatens varaktighet |
| --- | --- |

1.

a) Främja resultatens varaktighet

| 2. | Ta hänsyn till varaktighet i urvalsförfarandena |
| --- | --- |

2.

Ta hänsyn till varaktighet i urvalsförfarandena

| 3. | Betona varaktighet i övervakning och rapportering |
| --- | --- |

3.

Betona varaktighet i övervakning och rapportering

| 4. | Ta hänsyn till varaktighet i utvärderingarna |
| --- | --- |

4.

Ta hänsyn till varaktighet i utvärderingarna

Anm.: Rekommendation 4 är riktad till både kommissionen och medlemsstaterna

| 5. | b) Tillämpa tydliga korrigerande åtgärder konsekvent |
| --- | --- |

5.

b) Tillämpa tydliga korrigerande åtgärder konsekvent

9/2018

Offentlig-privata partnerskap i EU: omfattande brister och begränsade fördelar

| 1. | En intensivare och bredare användning av offentlig-privata partnerskap bör inte uppmuntras förrän de identifierade problemen har åtgärdats och nedanstående rekommendationer genomförts framgångsrikt |
| --- | --- |

1.

En intensivare och bredare användning av offentlig-privata partnerskap bör inte uppmuntras förrän de identifierade problemen har åtgärdats och nedanstående rekommendationer genomförts framgångsrikt

Anm.: Rekommendation 1 är riktad till både kommissionen och medlemsstaterna

| 2. | Minska de ekonomiska konsekvenserna av förseningar och omförhandlingar för de kostnader som bärs av den offentliga partnern i offentlig-privata partnerskap |
| --- | --- |

2.

Minska de ekonomiska konsekvenserna av förseningar och omförhandlingar för de kostnader som bärs av den offentliga partnern i offentlig-privata partnerskap

| 3. | a) Valet av alternativet offentlig-privat partnerskap bör baseras på grundliga jämförande analyser av det bästa upphandlingsalternativet |
| --- | --- |

3.

a) Valet av alternativet offentlig-privat partnerskap bör baseras på grundliga jämförande analyser av det bästa upphandlingsalternativet

| 4. | a) Det bör fastställas en tydlig policy och strategi för offentlig-privata partnerskap |
| --- | --- |

4.

a) Det bör fastställas en tydlig policy och strategi för offentlig-privata partnerskap

| 5. | b) En bättre EU-ram för ändamålsenligare offentlig-privata partnerskapsprojekt |
| --- | --- |

5.

b) En bättre EU-ram för ändamålsenligare offentlig-privata partnerskapsprojekt

12/2018

Bredband i EU:s medlemsstater: trots framsteg kommer inte alla Europa 2020-målen att uppnås

| 2. | Strategisk planering (dvs. medlemsstaterna bör ta fram ändrade planer som visar hur de tänker uppnå högnivåmålen för bredband efter 2020) |
| --- | --- |

2.

Strategisk planering (dvs. medlemsstaterna bör ta fram ändrade planer som visar hur de tänker uppnå högnivåmålen för bredband efter 2020)

| 4. | Regelverk (dvs. medlemsstaterna bör se över sina nationella regleringsmyndigheters mandat i enlighet med EU:s ändrade regelverk för telekomsektorn) |
| --- | --- |

4.

Regelverk (dvs. medlemsstaterna bör se över sina nationella regleringsmyndigheters mandat i enlighet med EU:s ändrade regelverk för telekomsektorn)

21/2018

Urvalet och övervakningen av Eruf- och ESF-projekt under perioden 2014–2020 inriktas fortfarande främst på output

| 1. | Resultatinriktat urval (dvs. medlemsstaterna bör tillämpa urvalskriterier som innebär att stödmottagarna måste ange minst en äkta resultatindikator och ta med en bedömning av dessa förväntade resultat och indikatorer utvärderingsrapporten om ansökningar) |
| --- | --- |

1.

Resultatinriktat urval (dvs. medlemsstaterna bör tillämpa urvalskriterier som innebär att stödmottagarna måste ange minst en äkta resultatindikator och ta med en bedömning av dessa förväntade resultat och indikatorer utvärderingsrapporten om ansökningar)

| 2. | a) Resultatorienterad övervakning (dvs. medlemsstaterna bör ta med kvantifierade resultatindikatorer i sina bidragsavtal, som bidrar till de resultatindikatorer som fastställts för de operativa programmen) |
| --- | --- |

2.

a) Resultatorienterad övervakning (dvs. medlemsstaterna bör ta med kvantifierade resultatindikatorer i sina bidragsavtal, som bidrar till de resultatindikatorer som fastställts för de operativa programmen)

33/2018

Ökenspridning i EU: ett växande hot som kräver ökade insatser

| 1. | Rekommendation riktad till kommissionen i samarbete med medlemsstaterna: Förstå markförstöring och ökenspridning i EU |
| --- | --- |

1.

Rekommendation riktad till kommissionen i samarbete med medlemsstaterna: Förstå markförstöring och ökenspridning i EU

| Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten.

BILAGA 3.3

NÄRMARE UPPGIFTER OM REKOMMENDATIONERNAS STATUS PER RAPPORT

| Särskild rapport (SR) | Titel | Nr | Punkt i SR | Har genomförts fullt ut | Har genomförts i de flesta avseenden | Har genomförts i vissa avseenden | Har inte genomförts | Kunde inte kontrolleras | Inte längre relevant |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SR 1/2015 | Transport på inre vattenvägar i Europa: inga större förbättringar av godstransportandelen eller farbarheten sedan 2001 | 1 | Punkt 52, rek. 1 a | | | | | x | |
| 2 | Punkt 52, rek. 1 b | | | x | | | |
| 3 | Punkt 54, rek. 2 a | | | x | | | |
| 4 | Punkt 54, rek. 2 b | | | x | | | |
| 5 | Punkt 54, rek. 2 c | | | | | x | |
| SR 2/2015 | EU:s anslag till anläggningar för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i Donaus avrinningsområde: mer måste göras för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s politiska mål när det gäller avloppsvatten | 1 | Punkt 108, rek. 1 a | | | | x | | |
| 2 | Punkt 108, rek. 1 b | x | | | | | |
| 3 | Punkt 108, rek. 1 c | x | | | | | |
| 4 | Punkt 108, rek. 1 d | x | | | | | |
| 5 | Punkt 108, rek. 1 e | x | | | | | |
| 6 | Punkt 110, rek. 2 a | | | x | | | |
| 7 | Punkt 110, rek. 2 b | x | | | | | |
| 8 | Punkt 115, rek. 3 a | | | | x | | |
| 9 | Punkt 115, rek. 3 b | | | | x | | |
| 10 | Punkt 115, rek. 3 c | | x | | | | |
| 11 | Punkt 115, rek. 3 d | | | x | | | |
| 12 | Punkt 115, rek. 3 e | x | | | | | |
| 13 | Punkt 117, rek. 4 a | | | | x | | |
| 14 | Punkt 117, rek. 4 b | | x | | | | |
| 15 | Punkt 119, rek. 5 a | x | | | | | |
| 16 | Punkt 119, rek. 5 b | | | | x | | |
| SR 3/2015 | EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet | 1 | Punkt 89, rek. 1 | | | | | x | |
| 2 | Punkt 90, rek. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punkt 91, rek. 3 | x | | | | | |
| SR 4/2015 | Tekniskt stöd – hur har det bidragit till jordbruket och landsbygdens utveckling? | 1 | Punkt 90, rek. 1 | | x | | | | |
| 2 | Punkt 90, rek. 2 | | | | x | | |
| 3 | Punkt 90, rek. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punkt 93, rek. 4 | | | x | | | |
| SR 5/2015 | Är finansiella instrument ett framgångsrikt och lovande verktyg för landsbygdsutvecklingsområdet? | 1 | Punkt 98, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 99, rek. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punkt 100, rek. 3 | | x | | | | |
| 4 | Punkt 101, rek. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punkt 102, rek. 5 | | | | | x | |
| 6 | Punkt 103, rek. 6 | | | | | | x |
| SR 6/2015 | Integriteten i och genomförandet av EU:s utsläppshandelssystem | 1 | Punkt 91, rek. 1 a | | | x | | | |
| 2 | Punkt 91, rek. 1 b | x | | | | | |
| 3 | Punkt 91, rek. 1 c | x | | | | | |
| 4 | Punkt 92, rek. 2 | | | x | | | |
| 5 | Punkt 93, rek. 3 a | | | x | | | |
| 6 | Punkt 93, rek. 3 b | | x | | | | |
| 7 | Punkt 93, rek. 3 c | x | | | | | |
| 8 | Punkt 93, rek. 3 d | | | | | x | |
| 9 | Punkt 93, rek. 3 e | | | | | x | |
| 10 | Punkt 94, rek. 4 a | x | | | | | |
| 11 | Punkt 94, rek. 4 b | x | | | | | |
| 12 | Punkt 94, rek. 4 c | | | | | x | |
| 13 | Punkt 94, rek. 4 d | | | | | x | |
| 14 | Punkt 94, rek. 4 e | | | | | x | |
| 15 | Punkt 94, rek. 4 f | | | | | x | |
| 16 | Punkt 96, rek. 5 a | x | | | | | |
| 17 | Punkt 96, rek. 5 b | x | | | | | |
| | | 18 | Punkt 96, rek. 5 c | | | | | x | |
| 19 | Punkt 97, rek. 6 a | x | | | | | |
| 20 | Punkt 97, rek. 6 b | | | | | x | |
| 21 | Punkt 97, rek. 6 c | | | | | x | |
| SR 7/2015 | Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan: blandade resultat | 1 | Punkt 81, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 85, rek. 2 a | | | x | | | |
| 3 | Punkt 85, rek. 2 b | x | | | | | |
| 4 | Punkt 85, rek. 2 c | x | | | | | |
| 5 | Punkt 86, rek. 3 a | x | | | | | |
| 6 | Punkt 86, rek. 3 b | | | x | | | |
| 7 | Punkt 86, rek. 3 c | x | | | | | |
| 8 | Punkt 86, rek. 3 d | | | x | | | |
| 9 | Punkt 86, rek. 3 e | | | x | | | |
| 10 | Punkt 86, rek. 3 f | | | x | | | |
| 11 | Punkt 87, rek. 4 | | | | | x | |
| 12 | Punkt 88, rek. 5 a | | | x | | | |
| 13 | Punkt 88, rek. 5 b | | x | | | | |
| SR 8/2015 | Tillgodoser EU:s ekonomiska stöd mikroföretagares behov på ett tillfredsställande sätt? | 1 | Punkt 68, rek. 1 | | x | | | | |
| 2 | Punkt 68, rek. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punkt 69, rek. 3 | | x | | | | |
| 4 | Punkt 72, rek. 4 | | | | x | | |
| SR 9/2015 | EU:s stöd till kampen mot tortyr och till avskaffandet av dödsstraff | 1 | Punkt 54, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 55, rek. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punkt 55, rek. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punkt 55, rek. 4 | | | | x | | |
| 5 | Punkt 56, rek. 5 | x | | | | | |
| 6 | Punkt 56, rek. 6 | | | | x | | |
| SR 10/2015 | Mer behöver göras för att åtgärda problemen vid offentlig upphandling inom EU:s sammanhållningsutgifter | 1 | Punkt 99, rek. 1 a | | x | | | | |
| 2 | Punkt 99, rek. 1 b | | | | | x | |
| 3 | Punkt 100, rek. 2 | | | | x | | |
| 4 | Punkt 101, rek. 3 | x | | | | | |
| 5 | Punkt 104, rek. 4 | x | | | | | |
| 6 | Punkt 102, rek. 5 | | x | | | | |
| 7 | Punkt 105, rek. 6 a | | | x | | | |
| 8 | Punkt 105, rek. 6 b | | | | | x | |
| SR 11/2015 | Förvaltas partnerskapsavtalen om fiske väl av kommissionen? | 1 | Punkt 90, rek. 1 a | x | | | | | |
| 2 | Punkt 90, rek. 1 b | | | x | | | |
| 3 | Punkt 90, rek. 1 c | x | | | | | |
| 4 | Punkt 90, rek. 1 d | x | | | | | |
| 5 | Punkt 90, rek. 1 e | x | | | | | |
| 6 | Punkt 93, rek. 2 a | | | x | | | |
| 7 | Punkt 93, rek. 2 b | x | | | | | |
| 8 | Punkt 93, rek. 2 c | x | | | | | |
| 9 | Punkt 95, rek. 3 a | x | | | | | |
| 10 | Punkt 95, rek. 3 b | x | | | | | |
| 11 | Punkt 95, rek. 3 c | x | | | | | |
| SR 12/2015 | EU:s prioritering att främja en kunskapsbaserad landsbygdsekonomi har påverkats av en bristfällig förvaltning av kunskapsöverförings- och rådgivningsåtgärder | 1 | Punkt 94, rek. 1 a | | | | | x | |
| 2 | Punkt 94, rek. 1 b | | x | | | | |
| 3 | Punkt 94, rek. 1 c | | | | | x | |
| 4 | Punkt 94, rek. 1 d | | x | | | | |
| 5 | Punkt 96, rek. 2 a | | | | | x | |
| 6 | Punkt 96, rek. 2 b | | x | | | | |
| 7 | Punkt 98, rek. 3 a | | x | | | | |
| 8 | Punkt 98, rek. 3 b | | x | | | | |
| | | 9 | Punkt 100, rek. 4 a | | | | | x | |
| 10 | Punkt 100, rek. 4 b | | | x | | | |
| 11 | Punkt 102, rek. 5 | | x | | | | |
| SR 13/2015 | EU:s stöd till timmerproducerande länder inom handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) | 1 | Punkt 58, rek. 1 | | x | | | | |
| 2 | Punkt 58, rek. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punkt 58, rek. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punkt 58, rek. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punkt 59, rek. 5 | | x | | | | |
| 6 | Punkt 59, rek. 6 | x | | | | | |
| SR 14/2015 | AVS-investeringsanslaget: ger det något mervärde? (EIB) | 1 | Punkt 40, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 41, rek. 2 | x | | | | | |
| SR 15/2015 | EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna och stöd till förnybar energi i Östafrika | 1 | Punkt 42, rek. 1 i | x | | | | | |
| 2 | Punkt 42, rek. 1 ii | x | | | | | |
| 3 | Punkt 43, rek. 2 i | x | | | | | |
| 4 | Punkt 43, rek. 2 ii | x | | | | | |
| 5 | Punkt 43, rek. 2 iii | x | | | | | |
| 6 | Punkt 43, rek. 2 iv | x | | | | | |
| 7 | Punkt 43, rek. 2 v | x | | | | | |
| 8 | Punkt 44, rek. 3 i | x | | | | | |
| 9 | Punkt 44, rek. 3 ii | x | | | | | |
| SR 16/2015 | Förbättra försörjningstryggheten genom att utveckla den inre marknaden för energi: mer behöver göras | 1 | Punkt 115, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 116, rek. 2 a | | | | | x | |
| 3 | Punkt 116, rek. 2 b | x | | | | | |
| 4 | Punkt 117, rek. 3 | | x | | | | |
| 5 | Punkt 118, rek. 4 | x | | | | | |
| 6 | Punkt 121, rek. 5 a | x | | | | | |
| 7 | Punkt 121, rek. 5 b | x | | | | | |
| | | 8 | Punkt 122, rek. 6 a | x | | | | | |
| 9 | Punkt 122, rek. 6 b | x | | | | | |
| 10 | Punkt 122, rek. 6 c | x | | | | | |
| 11 | Punkt 123, rek. 7 a | x | | | | | |
| 12 | Punkt 123, rek. 7 b | | | x | | | |
| 13 | Punkt 123, rek. 7 c | | x | | | | |
| 14 | Punkt 125, rek. 8 | | x | | | | |
| 15 | Punkt 126, rek. 9 | | | x | | | |
| SR 17/2015 | Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat | 1 | Punkt 81, rek. 1 | | | | | x | |
| 2 | Punkt 84, rek. 2 a | | x | | | | |
| 3 | Punkt 84, rek. 2 b | | | x | | | |
| 4 | Punkt 84, rek. 2 c | | | x | | | |
| 5 | Punkt 84, rek. 2 d | x | | | | | |
| 6 | Punkt 86, rek. 3 | | x | | | | |
| SR 18/2015 | Ekonomiskt bistånd till länder som har svårigheter | 1 | Punkt 182, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 183, rek. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punkt 184, rek. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punkt 189, rek. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punkt 190, rek. 5 | x | | | | | |
| 6 | Punkt 191, rek. 6 | x | | | | | |
| 7 | Punkt 192, rek. 7 | x | | | | | |
| 8 | Punkt 194, rek. 8 | x | | | | | |
| 9 | Punkt 204, rek. 9 | x | | | | | |
| SR 19/2015 | Tillhandahållandet av tekniskt bistånd till Grekland måste bli mer resultatinriktat | 1 | Punkt 75, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 76, rek. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punkt 76, rek. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punkt 76, rek. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punkt 76, rek. 5 | x | | | | | |
| 6 | Punkt 78, rek. 6 | x | | | | | |
| 7 | Punkt 78, rek. 7 | x | | | | | |
| SR 20/2015 | Kostnadseffektivitet i EU:s landsbygdsutvecklingsstöd för icke-produktiva jordbruksinvesteringar | 1 | Punkt 74, rek. 1 a | | | x | | | |
| 2 | Punkt 74, rek. 1 b | | | | | x | |
| 3 | Punkt 75, rek. 2 a | | | | | x | |
| 4 | Punkt 75, rek. 2 b | x | | | | | |
| 5 | Punkt 77, rek. 3 a | | | x | | | |
| 6 | Punkt 77, rek. 3 b | | | | | x | |
| 7 | Punkt 80, rek. 4 a | | | | | x | |
| 8 | Punkt 80, rek. 4 b | x | | | | | |
| 9 | Punkt 80, rek. 4 c | | | | | x | |
| 10 | Punkt 80, rek. 4 d | x | | | | | |
| 11 | Punkt 80, rek. 4 e | x | | | | | |
| 12 | Punkt 81, rek. 5 a | | | | | x | |
| 13 | Punkt 81, rek. 5 b | x | | | | | |
| SR 21/2015 | Genomgång av risker med en resultatinriktad strategi för EU:s utvecklings- och samarbetsåtgärder | 1 | Punkt 83, rek. 1 | | x | | | | |
| 2 | Punkt 83, rek. 2 | | x | | | | |
| 3 | Punkt 83, rek. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punkt 83, rek. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punkt 83, rek. 5 | x | | | | | |
| SR 22/2015 | EU:s övervakning av kreditvärderingsinstitut – finns på plats men är ännu inte helt ändamålsenlig | 1 | Punkt 110, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 110, rek. 2 | x | | | | | |
| 3 | Punkt 110, rek. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punkt 110, rek. 4 | x | | | | | |
| 5 | Punkt 110, rek. 5 | x | | | | | |
| 6 | Punkt 110, rek. 6 | | | x | | | |
| 7 | Punkt 110, rek. 7 | | | x | | | |
| 8 | Punkt 110, rek. 8 | x | | | | | |
| SR 23/2015 | Vattenkvaliteten i Donaus avrinningsområde: framsteg har gjorts i genomförandet av ramdirektivet för vatten men det återstår fortfarande en hel del att göra | 1 | Punkt 172, rek. 1 a | x | | | | | |
| 2 | Punkt 172, rek. 1 b | x | | | | | |
| 3 | Punkt 172, rek. 1 c | x | | | | | |
| 4 | Punkt 172, rek. 1 d | | | | | x | |
| 5 | Punkt 172, rek. 1 e | | | | | x | |
| 6 | Punkt 172, rek. 1 f | | | | | x | |
| 7 | Punkt 182, rek. 2 a | x | | | | | |
| 8 | Punkt 182, rek. 2 b | | | | | x | |
| 9 | Punkt 182, rek. 2 c | | | | | x | |
| 10 | Punkt 182, rek. 2 d | | | | | x | |
| 11 | Punkt 191, rek. 3 a | x | | | | | |
| 12 | Punkt 191, rek. 3 b | | | x | | | |
| 13 | Punkt 191, rek. 3 c | x | | | | | |
| 14 | Punkt 191, rek. 3 d | | | x | | | |
| 15 | Punkt 191, rek. 3 e | | | x | | | |
| 16 | Punkt 191, rek. 3 f | | | | | x | |
| 17 | Punkt 191, rek. 3 g | | | | | x | |
| SR 24/2015 | Motverka gemenskapsinternt momsbedrägeri: det behövs kraftfullare åtgärder | 1 | Punkt 113, rek. 1 | x | | | | | |
| 2 | Punkt 114, rek. 2 | | | | | x | |
| 3 | Punkt 114, rek. 3 | x | | | | | |
| 4 | Punkt 115, rek. 4 a | x | | | | | |
| 5 | Punkt 115, rek. 4 b | x | | | | | |
| 6 | Punkt 115, rek. 4 c | x | | | | | |
| 7 | Punkt 115, rek. 4 d | x | | | | | |
| 8 | Punkt 115, rek. 4 e | x | | | | | |
| 9 | Punkt 116, rek. 5 | | | | | x | |
| 10 | Punkt 116, rek. 6 | | | | x | | |
| 11 | Punkt 117, rek. 7 | | | | x | | |
| 12 | Punkt 118, rek. 8 | x | | | | | |
| 13 | Punkt 118, rek. 9 | | | | | x | |
| 14 | Punkt 118, rek. 10 | | | | | x | |
| 15 | Punkt 119, rek. 11 | | | | | x | |
| 16 | Punkt 120, rek. 12 | x | | | | | |
| 17 | Punkt 121, rek. 13 | x | | | | | |
| 18 | Punkt 122, rek. 14 | | | | | x | |
| SR 25/2015 | EU:s stöd till infrastruktur på landsbygden har potential att ge mycket mer valuta för pengarna | 1 | Punkt 101, rek. 1 a | | | | | x | |
| 2 | Punkt 101, rek. 1 b | | | x | | | |
| 3 | Punkt 101, rek. 1 c | | | | | x | |
| 4 | Punkt 101, rek. 1 d | | | x | | | |
| 5 | Punkt 106, rek. 2 a | | | | | x | |
| 6 | Punkt 106, rek. 2 b | | x | | | | |
| 7 | Punkt 106, rek. 2 c | | | | | x | |
| | | 8 | Punkt 106, rek. 2 d | | | | | x | |
| 9 | Punkt 109, rek. 3 a | | | x | | | |
| 10 | Punkt 109, rek. 3 b | | | | | x | |

Särskild rapport (SR)

Titel

Nr

Punkt i SR

Har genomförts fullt ut

Har genomförts i de flesta avseenden

Har genomförts i vissa avseenden

Har inte genomförts

Kunde inte kontrolleras

Inte längre relevant

SR 1/2015

Transport på inre vattenvägar i Europa: inga större förbättringar av godstransportandelen eller farbarheten sedan 2001

1

Punkt 52, rek. 1 a

x

2

Punkt 52, rek. 1 b

x

3

Punkt 54, rek. 2 a

x

4

Punkt 54, rek. 2 b

x

5

Punkt 54, rek. 2 c

x

SR 2/2015

EU:s anslag till anläggningar för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i Donaus avrinningsområde: mer måste göras för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s politiska mål när det gäller avloppsvatten

1

Punkt 108, rek. 1 a

x

2

Punkt 108, rek. 1 b

x

3

Punkt 108, rek. 1 c

x

4

Punkt 108, rek. 1 d

x

5

Punkt 108, rek. 1 e

x

6

Punkt 110, rek. 2 a

x

7

Punkt 110, rek. 2 b

x

8

Punkt 115, rek. 3 a

x

9

Punkt 115, rek. 3 b

x

10

Punkt 115, rek. 3 c

x

11

Punkt 115, rek. 3 d

x

12

Punkt 115, rek. 3 e

x

13

Punkt 117, rek. 4 a

x

14

Punkt 117, rek. 4 b

x

15

Punkt 119, rek. 5 a

x

16

Punkt 119, rek. 5 b

x

SR 3/2015

EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet

1

Punkt 89, rek. 1

x

2

Punkt 90, rek. 2

x

3

Punkt 91, rek. 3

x

SR 4/2015

Tekniskt stöd – hur har det bidragit till jordbruket och landsbygdens utveckling?

1

Punkt 90, rek. 1

x

2

Punkt 90, rek. 2

x

3

Punkt 90, rek. 3

x

4

Punkt 93, rek. 4

x

SR 5/2015

Är finansiella instrument ett framgångsrikt och lovande verktyg för landsbygdsutvecklingsområdet?

1

Punkt 98, rek. 1

x

2

Punkt 99, rek. 2

x

3

Punkt 100, rek. 3

x

4

Punkt 101, rek. 4

x

5

Punkt 102, rek. 5

x

6

Punkt 103, rek. 6

x

SR 6/2015

Integriteten i och genomförandet av EU:s utsläppshandelssystem

1

Punkt 91, rek. 1 a

x

2

Punkt 91, rek. 1 b

x

3

Punkt 91, rek. 1 c

x

4

Punkt 92, rek. 2

x

5

Punkt 93, rek. 3 a

x

6

Punkt 93, rek. 3 b

x

7

Punkt 93, rek. 3 c

x

8

Punkt 93, rek. 3 d

x

9

Punkt 93, rek. 3 e

x

10

Punkt 94, rek. 4 a

x

11

Punkt 94, rek. 4 b

x

12

Punkt 94, rek. 4 c

x

13

Punkt 94, rek. 4 d

x

14

Punkt 94, rek. 4 e

x

15

Punkt 94, rek. 4 f

x

16

Punkt 96, rek. 5 a

x

17

Punkt 96, rek. 5 b

x

18

Punkt 96, rek. 5 c

x

19

Punkt 97, rek. 6 a

x

20

Punkt 97, rek. 6 b

x

21

Punkt 97, rek. 6 c

x

SR 7/2015

Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan: blandade resultat

1

Punkt 81, rek. 1

x

2

Punkt 85, rek. 2 a

x

3

Punkt 85, rek. 2 b

x

4

Punkt 85, rek. 2 c

x

5

Punkt 86, rek. 3 a

x

6

Punkt 86, rek. 3 b

x

7

Punkt 86, rek. 3 c

x

8

Punkt 86, rek. 3 d

x

9

Punkt 86, rek. 3 e

x

10

Punkt 86, rek. 3 f

x

11

Punkt 87, rek. 4

x

12

Punkt 88, rek. 5 a

x

13

Punkt 88, rek. 5 b

x

SR 8/2015

Tillgodoser EU:s ekonomiska stöd mikroföretagares behov på ett tillfredsställande sätt?

1

Punkt 68, rek. 1

x

2

Punkt 68, rek. 2

x

3

Punkt 69, rek. 3

x

4

Punkt 72, rek. 4

x

SR 9/2015

EU:s stöd till kampen mot tortyr och till avskaffandet av dödsstraff

1

Punkt 54, rek. 1

x

2

Punkt 55, rek. 2

x

3

Punkt 55, rek. 3

x

4

Punkt 55, rek. 4

x

5

Punkt 56, rek. 5

x

6

Punkt 56, rek. 6

x

SR 10/2015

Mer behöver göras för att åtgärda problemen vid offentlig upphandling inom EU:s sammanhållningsutgifter

1

Punkt 99, rek. 1 a

x

2

Punkt 99, rek. 1 b

x

3

Punkt 100, rek. 2

x

4

Punkt 101, rek. 3

x

5

Punkt 104, rek. 4

x

6

Punkt 102, rek. 5

x

7

Punkt 105, rek. 6 a

x

8

Punkt 105, rek. 6 b

x

SR 11/2015

Förvaltas partnerskapsavtalen om fiske väl av kommissionen?

1

Punkt 90, rek. 1 a

x

2

Punkt 90, rek. 1 b

x

3

Punkt 90, rek. 1 c

x

4

Punkt 90, rek. 1 d

x

5

Punkt 90, rek. 1 e

x

6

Punkt 93, rek. 2 a

x

7

Punkt 93, rek. 2 b

x

8

Punkt 93, rek. 2 c

x

9

Punkt 95, rek. 3 a

x

10

Punkt 95, rek. 3 b

x

11

Punkt 95, rek. 3 c

x

SR 12/2015

EU:s prioritering att främja en kunskapsbaserad landsbygdsekonomi har påverkats av en bristfällig förvaltning av kunskapsöverförings- och rådgivningsåtgärder

1

Punkt 94, rek. 1 a

x

2

Punkt 94, rek. 1 b

x

3

Punkt 94, rek. 1 c

x

4

Punkt 94, rek. 1 d

x

5

Punkt 96, rek. 2 a

x

6

Punkt 96, rek. 2 b

x

7

Punkt 98, rek. 3 a

x

8

Punkt 98, rek. 3 b

x

9

Punkt 100, rek. 4 a

x

10

Punkt 100, rek. 4 b

x

11

Punkt 102, rek. 5

x

SR 13/2015

EU:s stöd till timmerproducerande länder inom handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt)

1

Punkt 58, rek. 1

x

2

Punkt 58, rek. 2

x

3

Punkt 58, rek. 3

x

4

Punkt 58, rek. 4

x

5

Punkt 59, rek. 5

x

6

Punkt 59, rek. 6

x

SR 14/2015

AVS-investeringsanslaget: ger det något mervärde? (EIB)

1

Punkt 40, rek. 1

x

2

Punkt 41, rek. 2

x

SR 15/2015

EU-mekanismen för energiinvesteringar i AVS-staterna och stöd till förnybar energi i Östafrika

1

Punkt 42, rek. 1 i

x

2

Punkt 42, rek. 1 ii

x

3

Punkt 43, rek. 2 i

x

4

Punkt 43, rek. 2 ii

x

5

Punkt 43, rek. 2 iii

x

6

Punkt 43, rek. 2 iv

x

7

Punkt 43, rek. 2 v

x

8

Punkt 44, rek. 3 i

x

9

Punkt 44, rek. 3 ii

x

SR 16/2015

Förbättra försörjningstryggheten genom att utveckla den inre marknaden för energi: mer behöver göras

1

Punkt 115, rek. 1

x

2

Punkt 116, rek. 2 a

x

3

Punkt 116, rek. 2 b

x

4

Punkt 117, rek. 3

x

5

Punkt 118, rek. 4

x

6

Punkt 121, rek. 5 a

x

7

Punkt 121, rek. 5 b

x

8

Punkt 122, rek. 6 a

x

9

Punkt 122, rek. 6 b

x

10

Punkt 122, rek. 6 c

x

11

Punkt 123, rek. 7 a

x

12

Punkt 123, rek. 7 b

x

13

Punkt 123, rek. 7 c

x

14

Punkt 125, rek. 8

x

15

Punkt 126, rek. 9

x

SR 17/2015

Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat

1

Punkt 81, rek. 1

x

2

Punkt 84, rek. 2 a

x

3

Punkt 84, rek. 2 b

x

4

Punkt 84, rek. 2 c

x

5

Punkt 84, rek. 2 d

x

6

Punkt 86, rek. 3

x

SR 18/2015

Ekonomiskt bistånd till länder som har svårigheter

1

Punkt 182, rek. 1

x

2

Punkt 183, rek. 2

x

3

Punkt 184, rek. 3

x

4

Punkt 189, rek. 4

x

5

Punkt 190, rek. 5

x

6

Punkt 191, rek. 6

x

7

Punkt 192, rek. 7

x

8

Punkt 194, rek. 8

x

9

Punkt 204, rek. 9

x

SR 19/2015

Tillhandahållandet av tekniskt bistånd till Grekland måste bli mer resultatinriktat

1

Punkt 75, rek. 1

x

2

Punkt 76, rek. 2

x

3

Punkt 76, rek. 3

x

4

Punkt 76, rek. 4

x

5

Punkt 76, rek. 5

x

6

Punkt 78, rek. 6

x

7

Punkt 78, rek. 7

x

SR 20/2015

Kostnadseffektivitet i EU:s landsbygdsutvecklingsstöd för icke-produktiva jordbruksinvesteringar

1

Punkt 74, rek. 1 a

x

2

Punkt 74, rek. 1 b

x

3

Punkt 75, rek. 2 a

x

4

Punkt 75, rek. 2 b

x

5

Punkt 77, rek. 3 a

x

6

Punkt 77, rek. 3 b

x

7

Punkt 80, rek. 4 a

x

8

Punkt 80, rek. 4 b

x

9

Punkt 80, rek. 4 c

x

10

Punkt 80, rek. 4 d

x

11

Punkt 80, rek. 4 e

x

12

Punkt 81, rek. 5 a

x

13

Punkt 81, rek. 5 b

x

SR 21/2015

Genomgång av risker med en resultatinriktad strategi för EU:s utvecklings- och samarbetsåtgärder

1

Punkt 83, rek. 1

x

2

Punkt 83, rek. 2

x

3

Punkt 83, rek. 3

x

4

Punkt 83, rek. 4

x

5

Punkt 83, rek. 5

x

SR 22/2015

EU:s övervakning av kreditvärderingsinstitut – finns på plats men är ännu inte helt ändamålsenlig

1

Punkt 110, rek. 1

x

2

Punkt 110, rek. 2

x

3

Punkt 110, rek. 3

x

4

Punkt 110, rek. 4

x

5

Punkt 110, rek. 5

x

6

Punkt 110, rek. 6

x

7

Punkt 110, rek. 7

x

8

Punkt 110, rek. 8

x

SR 23/2015

Vattenkvaliteten i Donaus avrinningsområde: framsteg har gjorts i genomförandet av ramdirektivet för vatten men det återstår fortfarande en hel del att göra

1

Punkt 172, rek. 1 a

x

2

Punkt 172, rek. 1 b

x

3

Punkt 172, rek. 1 c

x

4

Punkt 172, rek. 1 d

x

5

Punkt 172, rek. 1 e

x

6

Punkt 172, rek. 1 f

x

7

Punkt 182, rek. 2 a

x

8

Punkt 182, rek. 2 b

x

9

Punkt 182, rek. 2 c

x

10

Punkt 182, rek. 2 d

x

11

Punkt 191, rek. 3 a

x

12

Punkt 191, rek. 3 b

x

13

Punkt 191, rek. 3 c

x

14

Punkt 191, rek. 3 d

x

15

Punkt 191, rek. 3 e

x

16

Punkt 191, rek. 3 f

x

17

Punkt 191, rek. 3 g

x

SR 24/2015

Motverka gemenskapsinternt momsbedrägeri: det behövs kraftfullare åtgärder

1

Punkt 113, rek. 1

x

2

Punkt 114, rek. 2

x

3

Punkt 114, rek. 3

x

4

Punkt 115, rek. 4 a

x

5

Punkt 115, rek. 4 b

x

6

Punkt 115, rek. 4 c

x

7

Punkt 115, rek. 4 d

x

8

Punkt 115, rek. 4 e

x

9

Punkt 116, rek. 5

x

10

Punkt 116, rek. 6

x

11

Punkt 117, rek. 7

x

12

Punkt 118, rek. 8

x

13

Punkt 118, rek. 9

x

14

Punkt 118, rek. 10

x

15

Punkt 119, rek. 11

x

16

Punkt 120, rek. 12

x

17

Punkt 121, rek. 13

x

18

Punkt 122, rek. 14

x

SR 25/2015

EU:s stöd till infrastruktur på landsbygden har potential att ge mycket mer valuta för pengarna

1

Punkt 101, rek. 1 a

x

2

Punkt 101, rek. 1 b

x

3

Punkt 101, rek. 1 c

x

4

Punkt 101, rek. 1 d

x

5

Punkt 106, rek. 2 a

x

6

Punkt 106, rek. 2 b

x

7

Punkt 106, rek. 2 c

x

8

Punkt 106, rek. 2 d

x

9

Punkt 109, rek. 3 a

x

10

Punkt 109, rek. 3 b

x

BILAGA 3.4

UPPNÅDDA FÖRBÄTTRINGAR OCH KVARSTÅENDE BRISTER I DELVIS GENOMFÖRDA REKOMMENDATIONER PER RAPPORT

| Särskild rapport (SR) | Titel | Nr | Punkt i SR | Revisionsrättens slutliga bedömning | Förbättringar | Brister |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SR 1/2015 | Transport på inre vattenvägar i Europa: inga större förbättringar av godstransportandelen eller farbarheten sedan 2001 | 2 | Punkt 52, rek. 1 b | Har genomförts i vissa avseenden | Tilldelningskriterierna för FSE-ansökningsomgångar, inbegripet dem som prioriterar inre vattenvägar, hänvisar till de föreslagna åtgärdernas relevans, mognadsgrad, effekter och kvalitet. | Det har inte skett några förbättringar vad beträffar ESI-fonderna. Kommissionen kan inte ålägga medlemsstaterna att välja ut mer relevanta och avancerade projekt. Kommissionen riktar inte in sin finansiering på projekt med långt framskridna planer på att avlägsna närbelägna flaskhalsar. |
| 3 | Punkt 54, rek. 2 a | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen genomför studier om vattenvägstransporters potential. De årliga arbetsplanerna för stomnätskorridorerna innehåller information om de potentiella fördelarna med inlandssjöfart. | Det finns inga bevis för att det förekommer ändamålsenlig samordning mellan medlemsstaterna. |
| 4 | Punkt 54, rek. 2 b | Har genomförts i vissa avseenden | De årliga arbetsplanerna för stomnätskorridorerna har färdigställts tillsammans med medlemsstaterna och tar hänsyn till de senaste uppgifter som lämnats av dem och intressenter samt resultaten av de senaste ansökningsomgångarna. | Det finns inga bevis för att kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om specifika och uppnåbara mål och exakta etappmål för att avlägsna flaskhalsar i korridorer, att samordningen mellan olika medlemsstater är ändamålsenlig och att de antagna årliga arbetsplanerna för stomnätskorridorerna är verkställbara. |
| SR 2/2015 | EU:s anslag till anläggningar för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i Donaus avrinningsområde: mer måste göras för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s politiska mål när det gäller avloppsvatten | 6 | Punkt 110, rek. 2 a | Har genomförts i vissa avseenden | När det gäller tätorter över 2 000 pe tillhandahåller de nya formaten för rapportering av information enligt artikel 17 i direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse information om prognostiserade investeringar för att säkerställa efterlevnad. | Ingen sådan information har samlats in för tätorter under under 2 000 pe. |
| 10 | Punkt 115, rek. 3 c | Har genomförts i de flesta avseenden | En särskild studie har genomförts. De efterföljande rekommendationerna behandlas för närvarande inom ramen för utvärderingen av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse. | GD Miljö har ännu inte kommit fram till en slutsats beträffande vår rekommendation, det vill säga att göra det obligatoriskt för medlemsstaterna att mäta överbelastningar. |
| 11 | Punkt 115, rek. 3 d | Har genomförts i vissa avseenden | Kvaliteten på kostnadsnyttoanalysen har förbättrats, vilket gör att överdimensionerade anläggningar för rening av avloppsvatten i vissa fall kan minskas. | Det finns fortfarande en risk för att anläggningar för rening av avloppsvatten kan vara överdimensionerade. |
| 14 | Punkt 117, rek. 4 b | Har genomförts i de flesta avseenden | I mars 2016 antog kommissionen förslaget till förordning om gödselprodukter. | Den reviderade förordningen om gödselprodukter har ännu inte antagits. Huruvida avloppsslam ska tas upp på listan över gödselmedel är avhängigt av resultaten av en pågående teknisk studie. |
| SR 04/2015 | Tekniskt stöd – hur har det bidragit till jordbruket och landsbygdens utveckling? | 1 | Punkt 90, rek. 1 | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har formellt genomfört rekommendationen. För att förtydliga tillämpningsområdet för det tekniska stödet har kommissionen utfärdat ett vägledande meddelande till medlemsstaterna. För att övervaka medlemsstaternas genomförande har kommissionen (såsom vi rekommenderade) gjort en uppdelning i rapporteringstabellen mellan administrativa och andra kostnader för att övervaka medlemsstaternas användning av tekniskt stöd (med undantag av nationella landsbygdsnätverk).
  Ett vägledande meddelande om tillämpningsområde och stödberättigande kostnader för det tekniska stödet har utfärdats till medlemsstaterna. Kommissionen har infört den rekommenderade uppdelningen mellan administrativa och andra kostnader i tabellen för övervakning av tekniskt stöd. | Det är tveksamt om de åtgärder som vidtagits som svar på rekommendationen har något mervärde.
  Kommissionen har genomfört rekommendation 1 (förtydliga och övervaka), men dess åtgärder hade ingen bäring på vår underliggande iakttagelse i rapporten, det vill säga att en stor del av medlemsstaternas utgifter för tekniskt stöd ”i själva verket [är] ett budgetstöd”. Att använda tekniskt stöd till allmänna administrativa kostnader strider inte mot EU:s förordningar och tillåts därför av kommissionen. Som ett led i övervakningen skulle ordentlig utvärdering av dessa kostnader och jämförelser mellan medlemsstaterna hjälpa till att identifiera bästa/sämsta praxis som ska tas med i det vägledande meddelandet och rekommendationerna till medlemsstaterna. |
| 4 | Punkt 93, rek. 4 | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen lade fram rekommendationen att alla medlemsstater skulle inkludera ett lämpligt resultatsystem för att bedöma det tekniska stödets bidrag till politiken, inbegripet SMART-mål. | Kommissionen vidtog inte tilläckliga åtgärder när det gäller inrättandet av resultatramen på kommissionsnivå, enligt de bevis som fanns tillgängliga för revisorerna. Kommissionen uppmuntrade medlemsstaterna, genom rekommendationen i sina skrivelser med kommentarer avseende godkännandet av landsbygdsutvecklingsprogram för 2014–2020, att fastställa adekvata indikatorer för tekniskt stöd, men det är inte obligatoriskt. Kommissionen hade ingen information tillgänglig om läget i genomförandet av resultatramen på medlemsstatsnivå. Mycket få erforderliga övervakningsuppgifter fanns tillgängliga, och de användes inte i praktiken. Indikatorerna för nationella landsbygdsnätverk och för de övriga kostnaderna (som även omfattar tekniskt stöd för kapacitetsuppbyggnad) är inte avvägda med hänsyn till den relativa storleken på utgifterna för dessa poster. |
| SR 5/2015 | Är finansiella instrument ett framgångsrikt och lovande verktyg för landsbygdsutvecklingsområdet? | 3 | Punkt 100, rek. 3 | Har genomförts i de flesta avseenden | Bättre anpassning av hävstångseffekter till grupper av särskilda mål inom landsbygdsutveckling och en standardhävstångseffekt på 5 planerad i den nya EIF-garantifaciliteten för jordbruket (dvs. att 1 euro som EU-fonden investerar resulterar i en investering på totalt 5 euro). Ökade revolverande effekter kopplade till striktare förvaltning av medel och mindre överkapitalisering. | Kommissionen har inte fastställt exakta mål för revolverande effekter. Hur striktare medelsförvaltning faktiskt påverkar de revolverande effekterna är oklart. |
| SR 06/2015 | Integriteten i och genomförandet av EU:s utsläppshandelssystem | 1 | Punkt 91, rek. 1 a | Har genomförts i vissa avseenden | En arbetsgrupp för råvaruderivat med medlemmar från Esma (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) och kommissionen (GD Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen) höll i maj 2019 på att ta fram ytterligare aktiviteter. Kommissionen kommer som ett led i halvtidsöversynen av MiFID i början av 2020 att göra en förnyad bedömning av de potentiella riskerna med att bevilja fullgörandehandlare och mindre aktörer på utsläppsmarknaden undantag från MiFID II. | Vi väntar fortfarande på resultaten av riskbedömningen samt potentiella korrigerande åtgärder. |
| 4 | Punkt 92, rek. 2 | Har genomförts i vissa avseenden | Studien, som kommer att utgöra grunden för bedömningen av utsläppshandelssystemets rättsliga status, slutfördes och godkändes i december 2018. Studien bör göra det möjligt för kommissionen att analysera hur den måste reagera. | Den rättsliga statusen på utsläppsrätter och deras för- eller nackdelar har ännu inte analyserats av kommissionen, som därför inte känner till vilka potentiella åtgärdsbehov som finns eller vilken typ av åtgärder som potentiellt skulle kunna vidtas. |
| 5 | Punkt 93, rek. 3 a | Har genomförts i vissa avseenden | MiFID II och MAR är tillämpliga, vilket ändrar alla utsläppsrätters status till finansieringsinstrument. Detta omfattar även rapportering och uppgiftsinsamling som underlättar kontrollen av transaktioner avseende utsläppsrätter. Medlemsstaternas användning av mekanismen för omvänd betalningsskyldighet av mervärdesskatt minskar risken för momsbedrägeri. | Kommissionen har ännu inte analyserat och reagerat på (korrigerat) det nya gällande MiFID II-paketet. Gränsöverskridande samarbete saknas dessutom fortfarande. |
| 6 | Punkt 93, rek. 3 b | Har genomförts i de flesta avseenden | Förstärkt kontrollram inom MiFID II och förslaget till ny registerförordning. Ökat och systematiskt utbyte av information, vägledning och samordning tillhandahåller kommissionen medlemsstaterna. | MiFID II-paketet tillämpas nu och måste resultatbedömas. Den nya registerförordningen har antagits av kommissionen men på grund av en lagstiftningsgranskning fram till den 12 maj 2019 ännu inte offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den kommer att vara tillämplig från 2021 och först då kan den bedömas. |
| SR 07/2015 | Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan: blandade resultat | 2 | Punkt 85, rek. 2 a | Har genomförts i vissa avseenden | Bevis för en utbildningsplan före utplaceringen för internationell kontraktsanställd och utstationerad personal. | Inga bevis när det gäller de faktiska utbildningskurserna. Inga landsspecifika inslag. Inga bevis för att lokal personal utbildats för utplaceringen. |
| 6 | Punkt 86, rek. 3 b | Har genomförts i vissa avseenden | Medvetenheten bland uppdragens personal om den lokala kulturen har ökat tack vare särskild utbildning. | Tillgängliga bevis tyder inte på att rekommendationen om lokala utbildare/aspiranter har genomförts. |
| 8 | Punkt 86, rek. 3 d | Har genomförts i vissa avseenden | Revisionsobjektet har lämnat vissa bevis för att det görs behovsbedömningar när det gäller mentorskap. | Bevis för mentorskapshandlingar, etappmål och loggböcker har inte kunnat identifieras. |
| 9 | Punkt 86, rek. 3 e | Har genomförts i vissa avseenden | Skriftlig överlämningsinformation krävs av all avgående personal, med särskilda riktlinjer för olika målgrupper och bestämda situationer. | Särskilda överlämningsriktlinjer för mentorer har vi inte kunnat hitta i det styrkande underlaget. |
| 10 | Punkt 86, rek. 3 f | Har genomförts i vissa avseenden | Europeiska utrikestjänsten har infört ett förstärkt tillvägagångssätt för att stärka kopplingarna mellan genomförandeplanerna för uppdragen och operativ planering/övervakning. | Revisorerna har inte hittat några specifika anvisningar/bevis för synergier med mentorskapsverksamhet och för tydliga kopplingar mellan projektmål och etappmål i genomförandeplanerna för uppdragen. |
| 12 | Punkt 88, rek. 5 a | Har genomförts i vissa avseenden | Både kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har förbättrat sina riktlinjer om risker i samband med avslutningen av uppdraget. Delar av standardiserat centralt stöd från huvudkontoret håller redan på att ta form eller har delvis genomförts, till exempel plattformen för uppdragsstöd. | Europeiska utrikestjänsten och kommissionen har ännu inte utarbetat en heltäckande och gemensam strategi för nedmonteringen och avslutandet av GSFP-uppdrag. Den brist som det innebär att planer för avslutandet av uppdrag inte ska lämnas in förrän tre månader innan den operativa fasen av mandatet avslutas har ännu inte avhjälpts. De tillgängliga riktlinjerna beaktar inte de olika riskerna med nedmonterings- och avslutandeprocessen på ett heltäckande sätt. |
| 13 | Punkt 88, rek. 5 b | Har genomförts i de flesta avseenden | Framtagning av förbättrat stöd från huvudkontoret: plattform för uppdragsstöd, it-system för affärsresursplanering, standardiserade inventarie-/redovisningssystem och Warehouse II-projektet för tillhandahållande av förstärkt kapacitet: samtliga ger stordriftsfördelar etc. | Revisorerna har inte funnit några specifika anvisningar/bevis för hur ackumulering av tillgångar ska undvikas och hur exponering för finansiella risker ska förhindras i samband med sådan ackumulering och inte heller exempel på centrala anvisningar/bevis i rätt tid från Europeiska utrikestjänsten och kommissionen till GSFP-uppdrag för att undvika ackumulering av tillgångar. |
| SR 08/2015 | Tillgodoser EU:s ekonomiska stöd mikroföretagares behov på ett tillfredsställande sätt? | 1 | Punkt 68, rek. 1 | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har utfärdat vägledning om förhandsbedömningen av operativa program, om förhandsvillkor och om de tematiska målen. Den har också gett separat, detaljerad vägledning om förhandsbedömningar av finansieringsinstrument. | Eftersom det inte finns någon särskild indikator för mikroföretagare finns det ännu ingen information tillgänglig för perioden 2014–2020 om storleken på den bidragsfinansiering som går till mikroföretagare. |
| 3 | Punkt 69, rek. 3 | Har genomförts i de flesta avseenden | Bland kraven när det gäller inrättandet av finansieringsinstrument för perioden 2014–2020 finns lämpliga åtgärder för att identifiera specifika marknadsbrister och utforma lämpliga instrument.
  Kommissionen har genom att delta i övervakningskommittéerna i en rådgivande funktion möjlighet att lämna rekommendationer om kriterierna för att välja ut insatser och andra frågor av betydelse för programgenomförandet. | För att genomföra rekommendationen på ett ändamålsenligt sätt bör kommissionen när det gäller bidragssystem gå igenom de stödvillkor som diskuteras i övervakningskommittéerna och vid behov faktiskt utnyttja möjligheten att lämna rekommendationer. |
| SR 10/2015 | Mer behöver göras för att åtgärda problemen vid offentlig upphandling inom EU:s sammanhållningsutgifter | 1 | Punkt 99, rek. 1 a | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har uppdaterat kategoriseringen i IMS, så att det nu innehåller 26 underkategorier för fel vid offentlig upphandling. Dessutom håller förberedelserna inför inrättandet av analysverktyget för närvarande på att slutföras. Så snart som de önskade resultattavlorna har testats med framgång kommer verktyget att ställas till alla användares förfogande. Analyser av databaserna har redan gjorts, och resultaten har överlämnats till de nationella myndigheterna. | För närvarande innehåller endast omkring en fjärdedel av ärendena i IMS detaljerad information om underkategorin, vilket kommer att förbättras i takt med att nya ärenden registreras och gamla ärenden avslutas. Analysverktyget och gränssnitten mellan IMS och medlemsstaternas databaser är långt framskridna men har ännu inte färdigställts. |
| 6 | Punkt 102, rek. 5 | Har genomförts i de flesta avseenden | När det gäller vissa överträdelseförfaranden och betalningsavbrott har systematiska problem med den offentliga upphandlingen identifierats. Kommissionen bör fortsätta att avbryta och ställa in betalningar när det motiveras av allvarliga brister i den offentliga upphandlingen. | Kommissionens granskningar av laglighet och korrekthet bör leda till finansiella nettokorrigeringar för fel vid offentlig upphandling i de fall då allvarliga, systematiska brister inte upptäckts och korrigerats av medlemsstaterna innan räkenskaperna lämnats in. År 2018 började kommissionen utföra regelefterlevnadsrevisioner. |
| 7 | Punkt 105, rek. 6 a | Har genomförts i vissa avseenden | Förbättring av genomförandet av e-upphandlingsfaserna i medlemsstaterna. Man är på god väg att hålla de tidsfrister som föreskrivs i direktivet. | Ytterligare faser i e-upphandlingen ska genomföras, i enlighet med direktivet (e-fakturering senast i april 2019).
  Kommissionen bör uppmana alla medlemsstater att aktivt delta i och använda Arachne-databasen. |
| SR 11/2015 | Förvaltas partnerskapsavtalen om fiske väl av kommissionen? | 2 | Punkt 90, rek. 1 b | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionens avdelningar verkar för liknande tekniska bestämmelser i partnerskapsavtal om hållbart fiske på regional nivå. | Men eftersom det inte finns några dokumenterade regionala strategier krävs fortfarande framsteg när det gäller kommissionens definition och dokumentation av regionala strategier. |
| 6 | Punkt 93, rek. 2 a | Har genomförts i vissa avseenden | GD Havsfrågor och fiske har vidtagit åtgärder för att förenkla tillståndsförfarandet, till exempel används direkt kommunikation med det tredjeland som är EU:s partner. | De nuvarande förfarandena för övervakning av tillståndsförfarandet har dock fortfarande brister. Framsteg behöver göras när det gäller kommissionens övervakning och uppföljningen av tillståndsförfarandet. |
| SR 12/2015 | EU:s prioritering att främja en kunskapsbaserad landsbygdsekonomi har påverkats av en bristfällig förvaltning av kunskapsöverförings- och rådgivningsåtgärder | 2 | Punkt 94, rek. 1 b | Har genomförts i de flesta avseenden | Vägledningsdokumentet för åtgärd 1 uppdaterades med ett stycke om analysen av utbildningsbehov. | Informationen i vägledningsdokumentet är inte tillräckligt detaljerad när det gäller hur en återkommande analys av utbildningsbehov ska göras. |
| 4 | Punkt 94, rek. 1 d | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har uppdaterat vägledningsdokumentet för åtgärd 2 med ett särskilt stycke om behovet av att medlemsstaterna inrättar rådgivningstjänster. | Medlemsstaternas efterlevnad vad beträffar inrättandet av rådgivningstjänster övervakas inte av kommissionen inom övervakningskommittéerna och de årliga årliga översynsmötena. |
| 6 | Punkt 96, rek. 2 b | Har genomförts i de flesta avseenden | Vägledningsdokumenten för åtgärd 2 och offentlig upphandling har uppdaterats med information internt tillhandahållande. | Kommissionens övervakning av medlemsstaternas förfaranden enligt vår rekommendation är inte tillräcklig. |
| | | 7 | Punkt 98, rek. 3 a | Har genomförts i de flesta avseenden | Rekommendationen till kommissionen att stärka kontrollerna av kostnadernas rimlighet har genomförts, och rekommendationen att kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa att de förvaltande myndigheternas kontrollsystem är ändamålsenliga, särskilt vad beträffar risker för oegentligheter och projektkostnaders rimlighet, har genomförts i de flesta avseenden. GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings nya checklistor för regelefterlevnadsrevision, som används sedan början av 2018, har förstärkt kontrollerna av kostnadernas rimlighet.
  Vidare har kommissionen utfärdat en vägledning till medlemsstaterna om kontroll och påföljder inom landsbygdsutveckling, vars bilaga 1 innehåller den av oss rekommenderade checklistan för bedömning av kontrollsystemens utformning i förhållande till de risker som är förenade med kostnaden för landsbygdsutvecklingsprojekt. | Kommissionen tillhandahöll få bevis för att kompletterande utbildning hade getts till förvaltande myndigheter som diskuterar frågan om kostnaders rimlighet när förenklade kostnadsalternativ inte används. Trots vissa gemensamma mål är kontroller av kostnaders rimlighet och användning av förenklade kostnadsalternativ inte samma sak. De förenklade kostnadsalternativen omfattar bara en liten del av de totala utgifterna för landsbygdsutveckling (se särskild rapport nr 11/2018), varför behovet av att de förvaltande myndigheterna bedömer kostnadernas rimlighet kvarstår. (Ingen annan bästa praxis när det gäller administrativa förfaranden för att bedöma kostnaders rimlighet har identifierats av kommissionen i ENRD-plattformen) |
| 8 | Punkt 98, rek. 3 b | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har vidtagit flera åtgärder, bland annat har den infört och godkänt partnerskapsavtal, och tillämpat ett striktare tillvägagångssätt för att säkerställa komplementaritet mellan EU-fonder under programperioden 2014–2020 än under den föregående perioden. | Diskussionsämnena i de avdelningsövergripande grupperna är av allmän karaktär och omfattar inte enskilda programåtgärder. I vår rapport (särskild rapport nr 16/2017) konstaterade vi dessutom brister som påverkade parternerskapsavtal och landsbygdsutvecklingsprogram när det gällde sektorsövergripande komplementaritet och synergieffekter. |
| 10 | Punkt 100, rek. 4 b | Har genomförts i vissa avseenden | Vägledningsdokumentet för åtgärd 1 Kunskapsöverförings- och informationsåtgärder uppdaterades med ett stycke om analysen av utbildningsbehov. | Det uppdaterade vägledningsdokumentet för åtgärd 1 ger inte tydlig vägledning om medlemsstaternas verkställande av återkopplingsförfaranden. Trots att exemplet på standardmetod i vår rapport även inbegriper utvärdering av utbildningsprogram, nämns detta inte i vägledningstexten, varför det allmänt kan uppfattas som att metoden endast avser av behov. |
| | | 11 | Punkt 102, rek. 5 | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har börjat genomföra revisioner av överensstämmelse på området kunskap och innovation. | Flera planerade revisioner utfördes inte praktiken, och ett möjligt skäl till det är den låga poängen i riskanalysen.
  Våra revisorer noterar att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling började utföra revisioner av överensstämmelse på området kunskapsöverföring och innovation efter det att vi hade offentliggjort vår särskilda rapport på området. Men enligt GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings fleråriga arbetsprogram för 2016–2018 (s. 49) är förklaringen till att revisioner inte utfördes före särskild rapport nr 12/2015 låga utgifter under programperioden 2007–2013.
  Vi har inte uppnått säkerhet om att riskprofilen för kunskapsöverföring och rådgivande åtgärder har ökat i den omfattning som kommissionen anger i sitt svar. |
| SR 13/2015 | EU:s stöd till timmerproducerande länder inom handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) | 1 | Punkt 58, rek. 1 | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har upprättat en allmän arbetsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) för 2018–2022 som innehåller aktiviteter med tidsfrister (målår), en ansvarig part (kommissionen och/eller medlemsstaterna) och förväntade resultat.
  Kommissionen har ingått ett kontrakt med en extern organisation (Cifor) som gör det möjligt att skapa en övergripande handlingsplan och övervaknings- och utvärderingssystem med indikatorer, målvärden och utgångsvärden.
  Kommissionen håller på att utveckla en databas för Flegts resultat, som ska spåra framsteg som gjorts av de länder som undertecknat frivilliga partnerskapsavtal. | Arbetsplanen har fastställts för 2018–2022 i stället för 2016–2020. Den nya tidsramen påverkar övervakningen av och rapporteringen om Flegt-programmet (se rekommendation 5).
  Förslaget till arbetsplan är ännu inte formellt bindande för kommissionen, eftersom alla nödvändiga godkännanden saknas.
  Det saknar även en särskild genomförandebudget, vilket försvårar prestationsövervakning och ansvarsutkrävande. |
| 5 | Punkt 59, rek. 5 | Har genomförts i de flesta avseenden | Arbetsplanen, som kommer att ligga till grund för den rapportering som krävs, har upprättats. En utvärdering av Flegt gjordes 2016, vilket var ett bra alternativ till enbart en lägesrapport.
  Kommissionen planerar att upprätta nästa lägesrapport 2019. Den bör omfatta aktiviteterna i arbetsplanen, som inbegriper de viktigaste rapporteringselementen enligt vår rekommendation. | Arbetsplanen saknar ännu alla nödvändiga godkännanden. Tidsfristen för lägesrapporten 2018 har inte hållits. |
| SR 16/2015 | Förbättra försörjningstryggheten genom att utveckla den inre marknaden för energi: mer behöver göras | 4 | Punkt 117, rek. 3 | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har gjort framsteg med utarbetandet och genomförandet av den rättsliga ramen. | Genomförandet pågår fortfarande. Ineffektiviteten på marknaden har ännu inte åtgärdats. |
| 12 | Punkt 123, rek. 7 b | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen använder verktyg för att utforma energimarknaderna, och kostnads-nyttoanalysmetoderna förbättras kontinuerligt. | Kommissionen har delvis godtagit och genomfört rekommendationen. Det skulle kunna få betydande resurskonsekvenser för antingen kommissionen eller Acer om kapacitet för analys och utformning skapades internt. |
| 13 | Punkt 123, rek. 7 c | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen arbetar med Entso för el och Entso för gas så att behovsbedömningen kan bidra till planeringen av infrastruktur för den inre marknaden för energi i EU. | Den nya modell som ska läggas fram av Entso har ännu inte godkänts. |
| 14 | Punkt 125, rek. 8 | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har förfinat sina planeringsförfaranden, särskilt prioritering och finansiering av projekt av gemensamt intresse. | Den nya modell som ska läggas fram av Entso har ännu inte godkänts. |
| 15 | Punkt 126, rek. 9 | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen har anammat den underliggande tanken med rekommendationen. | Kommissionen har inte lagt fram några lagförslag. |
| SR 17/2015 | Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat | 2 | Punkt 84, rek. 2 a | Har genomförts i de flesta avseenden | Kravet att de planerade effekterna ska förklaras vad gäller deras förväntade ändamålsenlighet i förhållande till EU:s och de operativa programmens mål fastställs i den rättsliga ramen för ESI-fonderna (se artikel 30 i förordningen om gemensamma bestämmelser). | Det finns brister i tillämpningen av kravet att motivera de förväntade effekterna av ändringarna av unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. |
| 3 | Punkt 84, rek. 2 b | Har genomförts i vissa avseenden | Checklista som dokumenterar slutsatserna av bedömningen av ändringar av operativa program (inbegripet det operativa programmets bidrag till Europa 2020-strategin och uppnåendet av ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, de förväntade resultaten, indikatorer och resultatram). | Checklistan dokumenterade inte analysen av om de ytterligare resultaten rimligen kan uppnås. |
| 4 | Punkt 84, rek. 2 c | Har genomförts i vissa avseenden | Omplanering/omfördelning av medel rapporteras i de årliga genomföranderapporterna. | Tidigare och förväntad ändamålsenlighet kopplad till ändringarna av operativa program rapporteras inte tillräckligt i de årliga genomföranderapporterna. |
| 6 | Punkt 86, rek. 3 | Har genomförts i de flesta avseenden | Checklistorna dokumenterar kontroller av tillförlitlighet och rimlighet som kommissionen har gjort av uppgifter som rapporterats i de årliga genomföranderapporterna. Revisioner av tillförlitligheten i prestationsuppgifter är planerade. | Inga bevis för systematiska tillförlitlighetskontroller av uppgifter i de årliga genomföranderapporterna eller kontroller av information som erhållits efter särskilda förfrågningar. |
| SR 20/2015 | Kostnadseffektivitet i EU:s landsbygdsutvecklingsstöd för icke-produktiva jordbruksinvesteringar | 1 | Punkt 74, rek. 1 a | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen har utfärdat teknisk vägledning om den årliga genomföranderapporten. Kommissionen stöder dessutom medlemsstaterna med rapportering i den årliga genomföranderapporten genom mötena i övervakningskommittén. | Genomförandet av rekommendationen att kommissionen ska bedriva övervakning genom medlemsstaternas årliga genomföranderapporter pågår fortfarande och kan inte kontrolleras förrän efter interimsutvärderingen 2019. |
| 5 | Punkt 77, rek. 3 a | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen har infört vägledning för att uppmuntra medlemsstaterna att fastställa de kompletterande resultatindikatorerna. | Eftersom vägledningen inte är ett bindande och obligatoriskt dokument för medlemsstaterna kan kommissionen inte säkerställa i vilken utsträckning medlemsstaterna faktiskt har följt vägledningen och definierat de kompletterande, särskilda indikatorerna. I vilken utsträckning kommissionens åtgärder säkerställde den rekommenderade övervakningen eller bedömningen av de icke-produktiva investeringarnas bidrag under utvärderingarna av programperioden 2014–2020 kan inte bedömas förrän efter utvärderingarna i den förbättrade årliga genomföranderapporten 2019. |
| SR 21/2015 | Genomgång av risker med en resultatinriktad strategi för EU:s utvecklings- och samarbetsåtgärder | 1 | Punkt 83, rek. 1 | Har genomförts i de flesta avseenden | Ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar om ett reviderat ramverk för resultatet av EU:s internationella utvecklings- och samarbetsåtgärder i enlighet med målen för hållbar utveckling i Agenda 2030 för hållbar utveckling och det nya europeiska samförståndet om utveckling (A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development), SWD(2018) 444, offentliggjordes i oktober 2018 och innehåller en bilaga som uttryckligen handlar om resultatrelaterad terminologi. | En praktisk vägledning för förvaltningen av EU:s interventioner inom internationellt samarbete, inklusive förtydliganden av viktiga resultatrelaterade begrepp och termer, fanns ännu inte vid tidpunkten för uppföljningen. Dessutom fanns fortfarande inkonsekvenser i terminologin i viktiga metoddokument. Till exempel innehöll ett diagram som kommissionen presenterade i sin verktygslåda för utvärderare av EU:s utvecklingsåtgärder fortfarande definitioner som inte överensstämde med terminologin i resultatramen. Vidare saknas fortfarande målvärden och utgångsvärden i vissa åtgärdsdokument. |
| 2 | Punkt 83, rek. 2 | Har genomförts i de flesta avseenden | Kommissionen har vidtagit flera åtgärder för att säkerställa att det fastställs ett tydligt samband mellan åtgärder och förväntade resultat, inklusive övergripande frågor, särskilt anvisningar och en mall för att fylla i åtgärdsdokument och relevanta bestämmelser i handboken för resultatinriktad övervakning. | Vissa riktlinjer hade ännu inte färdigställts, bland annat en praktisk vägledning för förvaltningen av EU:s interventioner inom internationellt samarbete. |
| SR 22/2015 | EU:s övervakning av kreditvärderingsinstitut – finns på plats men är ännu inte helt ändamålsenlig | 6 | Punkt 110, rek. 6 | Har genomförts i vissa avseenden | Esma har uppdaterat sina frågor och svar om tillämpningen av förordningen om kreditvärderingsinstitut genom tillägg av ett nytt avsnitt (del V) om upplysningar om och presentation av kreditvärderingar. | Avslutning av det pågående samrådet och offentliggörande av en slutrapport med hänsyn till utfärdandet av riktlinjer för upplysningskrav avseende kreditvärderingar. |
| 7 | Punkt 110, rek. 7 | Har genomförts i vissa avseenden | Integrering av Cerep-systemet i rapporteringssystemet Radar. Under integreringsprocessen gick Esma igenom uppgifterna på värderingsnivå i båda systemen och korrigerade identifierade inkonsekvenser, vilket resulterade i förbättrad uppgiftskvalitet. | Trots det arbete som Esma hittills har utfört för att förbättra informationsinnehållet i Cerep finns fortfarande inte följande upplysningar: genomsnittlig andel fallissemang, genomsnittliga övergångsmatriser, nedladdningar med flera förfrågningar, information om och förklaringar av korrigeringar av tidigare fel i rapporterade uppgifter och information om metodändringar. |
| SR 23/2015 | Vattenkvaliteten i Donaus avrinningsområde: framsteg har gjorts i genomförandet av ramdirektivet för vatten men det återstår fortfarande en hel del att göra | 12 | Punkt 191, rek. 3 b | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen fortsätter att göra bedömningen med hänvisning till om miniminormerna finns med och om de är relevanta, och bedömer om normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden finns med och om de är lämpliga. | Kommissionen godtog inte denna rekommendation. |
| 14 | Punkt 191, rek. 3 d | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen har identifierat rationaliseringsmöjligheter. | Kommissionen har redan vidtagit konkreta åtgärder för att genomföra denna rekommendation, och den bör gå vidare med dem i samband med nästa process för rapportering enligt nitratdirektivet (2020) och ramdirektivet för vatten (2022). |
| 15 | Punkt 191, rek. 3 e | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen förbereder och planerar att utfärda rekommendationer till flera medlemsstater om inkludering av miljö- och resurskostnader i kostnadstäckningen i nästa genomföranderapport. | Inom den gemensamma genomförandestrategin kom medlemsstaterna nyligen överens om att utarbeta en teknisk rapport som ska identifiera vilka tillvägagångssätt som för närvarande tillämpas när det gäller kostnadstäckning för vattentjänster i enlighet med kraven i artikel 9 i ramdirektivet för vatten (även på området diffusa föroreningar). Uppgifts- och informationsbehoven på området kommer att undersökas. En särskild arbetsgrupp för ekonomi kommer att tillsättas för att fullgöra denna uppgift under ledning av den strategiska samordningsgruppen. Uppgiften förväntas vara slutförd före utgången av 2020 (se arbetsprogrammet 2019–2021 för den gemensamma genomförandestrategin). |
| SR 25/2015 | EU:s stöd till infrastruktur på landsbygden har potential att ge mycket mer valuta för pengarna | 2 | Punkt 101, rek. 1 b | Har genomförts i vissa avseenden | Såsom vi rekommenderade har kommissionen verkat för att bästa praxis ska tillämpas när det gäller att minska risken för dödviktseffekt genom att se till att landsbygdsutvecklingsprogram innehåller ändamålsenliga arrangemang för komplementaritet. Före godkännandet av medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram skickade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling synpunkter på förbättringar till de förvaltande myndigheterna och bad att de skulle beaktas i efterföljande versioner. | Kommissionen har inte utfärdat något särskilt vägledningsdokument om hur risken för dödviktseffekt ska minskas eller om hur man ska undvika att andra medel bara byts ut mot landsbygdsutvecklingsmedel. Det finns inga bevis för en ändamålsenlig minskning av dödviktseffekter när det gäller programmen 2017–2020. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling planerar att göra en första bedömning av detta baserat på interimsutvärderingen 2019. Kommissionen har inga bevis för att risken för att nationella medel ersätts av Ejflu-medel har minskats. |
| 4 | Punkt 101, rek. 1 d | Har genomförts i vissa avseenden | GD Jordbruk och landsbygdsutveckling har förbättrat granskningen av arrangemangen för att säkerställa komplementaritet mellan EU-medlen genom att större uppmärksamhet ägnas åt dessa frågor samt med hjälp av de nyligen inrättade partnerskapsavtalen. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling uppskattar att de första slutsatserna med en bedömning av deras ändamålsenliget skulle kunna dras av interimsutvärderingen 2019 av programmen, såsom vi rekommenderade. | Det är fortfarande okänt hur ändamålsenliga arrangemangen för att säkerställa komplementaritet mellan de olika EU-medlen under den nuvarande programperioden är. Årliga genomföranderapporter kommer inte att finnas tillgängliga förrän senare under 2019. I vår särskilda rapport nr 16/2017 konstaterade vi brister som påverkade parternerskapsavtal och landsbygdsutvecklingsprogram när det gällde sektorsövergripande komplementaritet och synergieffekter. |
| 6 | Punkt 106, rek. 2 b | Har genomförts i de flesta avseenden | Rekommendationen att kommissionen bör stärka kontrollerna av kostnadernas rimlighet har genomförts, och rekommendationen att kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa att de förvaltande myndigheternas kontrollsystem är ändamålsenliga, särskilt vad beträffar risken för oegentligheter och projektkostnaders rimlighet, har genomförts i de flesta avseenden. GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings nya checklistor för regelefterlevnadsrevision, som används sedan början av 2018, har förstärkt kontrollerna av kostnadernas rimlighet. Vidare har kommissionen utfärdat en vägledning till medlemsstaterna om kontroll och påföljder inom landsbygdsutveckling, vars bilaga 1 innehåller den av oss rekommenderade checklistan för bedömning av kontrollsystemens utformning i förhållande till de risker som är förenade med kostnaden för landsbygdsutvecklingsprojekt. | Kommissionen har inte tillhandahållit några fler bevis för att de förvaltande myndigheterna fått kompletterande utbildning om kostnadernas rimlighet sedan vår uppföljning 2017. Ingen annan bästa praxis när det gäller administrativa förfaranden för att bedöma kostnaders rimlighet har identifierats av kommissionen i ENRD-plattformen. |
| | | 9 | Punkt 109, rek. 3 a | Har genomförts i vissa avseenden | Kommissionen har gett förvaltande myndigheter vägledning om utvärderingen av landsbygdsutvecklingsprogram via europeiska nätverket för landsbygdsutvecklings webbsida och via sin hjälpcentral för utvärdering. | Insamlingen av uppgifter som är nödvändiga för bedömningen av prestationsindikatorer och programresultat i allmänhet är fortfarande otillräcklig. Enligt kommissionens svar på uppföljningsgranskningen avser kommissionen att bedöma information som gör att man kan dra slutsatser om hur effektivt och ändamålsenligt medlen har använts under de utvärderingar 2019 som avses i den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen. |

Särskild rapport (SR)

Titel

Nr

Punkt i SR

Revisionsrättens slutliga bedömning

Förbättringar

Brister

SR 1/2015

Transport på inre vattenvägar i Europa: inga större förbättringar av godstransportandelen eller farbarheten sedan 2001

2

Punkt 52, rek. 1 b

Har genomförts i vissa avseenden

Tilldelningskriterierna för FSE-ansökningsomgångar, inbegripet dem som prioriterar inre vattenvägar, hänvisar till de föreslagna åtgärdernas relevans, mognadsgrad, effekter och kvalitet.

Det har inte skett några förbättringar vad beträffar ESI-fonderna. Kommissionen kan inte ålägga medlemsstaterna att välja ut mer relevanta och avancerade projekt. Kommissionen riktar inte in sin finansiering på projekt med långt framskridna planer på att avlägsna närbelägna flaskhalsar.

3

Punkt 54, rek. 2 a

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen genomför studier om vattenvägstransporters potential. De årliga arbetsplanerna för stomnätskorridorerna innehåller information om de potentiella fördelarna med inlandssjöfart.

Det finns inga bevis för att det förekommer ändamålsenlig samordning mellan medlemsstaterna.

4

Punkt 54, rek. 2 b

Har genomförts i vissa avseenden

De årliga arbetsplanerna för stomnätskorridorerna har färdigställts tillsammans med medlemsstaterna och tar hänsyn till de senaste uppgifter som lämnats av dem och intressenter samt resultaten av de senaste ansökningsomgångarna.

Det finns inga bevis för att kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om specifika och uppnåbara mål och exakta etappmål för att avlägsna flaskhalsar i korridorer, att samordningen mellan olika medlemsstater är ändamålsenlig och att de antagna årliga arbetsplanerna för stomnätskorridorerna är verkställbara.

SR 2/2015

EU:s anslag till anläggningar för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i Donaus avrinningsområde: mer måste göras för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s politiska mål när det gäller avloppsvatten

6

Punkt 110, rek. 2 a

Har genomförts i vissa avseenden

När det gäller tätorter över 2 000 pe tillhandahåller de nya formaten för rapportering av information enligt artikel 17 i direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse information om prognostiserade investeringar för att säkerställa efterlevnad.

Ingen sådan information har samlats in för tätorter under under 2 000 pe.

10

Punkt 115, rek. 3 c

Har genomförts i de flesta avseenden

En särskild studie har genomförts. De efterföljande rekommendationerna behandlas för närvarande inom ramen för utvärderingen av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse.

GD Miljö har ännu inte kommit fram till en slutsats beträffande vår rekommendation, det vill säga att göra det obligatoriskt för medlemsstaterna att mäta överbelastningar.

11

Punkt 115, rek. 3 d

Har genomförts i vissa avseenden

Kvaliteten på kostnadsnyttoanalysen har förbättrats, vilket gör att överdimensionerade anläggningar för rening av avloppsvatten i vissa fall kan minskas.

Det finns fortfarande en risk för att anläggningar för rening av avloppsvatten kan vara överdimensionerade.

14

Punkt 117, rek. 4 b

Har genomförts i de flesta avseenden

I mars 2016 antog kommissionen förslaget till förordning om gödselprodukter.

Den reviderade förordningen om gödselprodukter har ännu inte antagits. Huruvida avloppsslam ska tas upp på listan över gödselmedel är avhängigt av resultaten av en pågående teknisk studie.

SR 04/2015

Tekniskt stöd – hur har det bidragit till jordbruket och landsbygdens utveckling?

1

Punkt 90, rek. 1

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har formellt genomfört rekommendationen. För att förtydliga tillämpningsområdet för det tekniska stödet har kommissionen utfärdat ett vägledande meddelande till medlemsstaterna. För att övervaka medlemsstaternas genomförande har kommissionen (såsom vi rekommenderade) gjort en uppdelning i rapporteringstabellen mellan administrativa och andra kostnader för att övervaka medlemsstaternas användning av tekniskt stöd (med undantag av nationella landsbygdsnätverk).

Ett vägledande meddelande om tillämpningsområde och stödberättigande kostnader för det tekniska stödet har utfärdats till medlemsstaterna. Kommissionen har infört den rekommenderade uppdelningen mellan administrativa och andra kostnader i tabellen för övervakning av tekniskt stöd.

Det är tveksamt om de åtgärder som vidtagits som svar på rekommendationen har något mervärde.

Kommissionen har genomfört rekommendation 1 (förtydliga och övervaka), men dess åtgärder hade ingen bäring på vår underliggande iakttagelse i rapporten, det vill säga att en stor del av medlemsstaternas utgifter för tekniskt stöd ”i själva verket [är] ett budgetstöd”. Att använda tekniskt stöd till allmänna administrativa kostnader strider inte mot EU:s förordningar och tillåts därför av kommissionen. Som ett led i övervakningen skulle ordentlig utvärdering av dessa kostnader och jämförelser mellan medlemsstaterna hjälpa till att identifiera bästa/sämsta praxis som ska tas med i det vägledande meddelandet och rekommendationerna till medlemsstaterna.

4

Punkt 93, rek. 4

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen lade fram rekommendationen att alla medlemsstater skulle inkludera ett lämpligt resultatsystem för att bedöma det tekniska stödets bidrag till politiken, inbegripet SMART-mål.

Kommissionen vidtog inte tilläckliga åtgärder när det gäller inrättandet av resultatramen på kommissionsnivå, enligt de bevis som fanns tillgängliga för revisorerna. Kommissionen uppmuntrade medlemsstaterna, genom rekommendationen i sina skrivelser med kommentarer avseende godkännandet av landsbygdsutvecklingsprogram för 2014–2020, att fastställa adekvata indikatorer för tekniskt stöd, men det är inte obligatoriskt. Kommissionen hade ingen information tillgänglig om läget i genomförandet av resultatramen på medlemsstatsnivå. Mycket få erforderliga övervakningsuppgifter fanns tillgängliga, och de användes inte i praktiken. Indikatorerna för nationella landsbygdsnätverk och för de övriga kostnaderna (som även omfattar tekniskt stöd för kapacitetsuppbyggnad) är inte avvägda med hänsyn till den relativa storleken på utgifterna för dessa poster.

SR 5/2015

Är finansiella instrument ett framgångsrikt och lovande verktyg för landsbygdsutvecklingsområdet?

3

Punkt 100, rek. 3

Har genomförts i de flesta avseenden

Bättre anpassning av hävstångseffekter till grupper av särskilda mål inom landsbygdsutveckling och en standardhävstångseffekt på 5 planerad i den nya EIF-garantifaciliteten för jordbruket (dvs. att 1 euro som EU-fonden investerar resulterar i en investering på totalt 5 euro). Ökade revolverande effekter kopplade till striktare förvaltning av medel och mindre överkapitalisering.

Kommissionen har inte fastställt exakta mål för revolverande effekter. Hur striktare medelsförvaltning faktiskt påverkar de revolverande effekterna är oklart.

SR 06/2015

Integriteten i och genomförandet av EU:s utsläppshandelssystem

1

Punkt 91, rek. 1 a

Har genomförts i vissa avseenden

En arbetsgrupp för råvaruderivat med medlemmar från Esma (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) och kommissionen (GD Finansiell stabilitet, finansiella tjänster och kapitalmarknadsunionen) höll i maj 2019 på att ta fram ytterligare aktiviteter. Kommissionen kommer som ett led i halvtidsöversynen av MiFID i början av 2020 att göra en förnyad bedömning av de potentiella riskerna med att bevilja fullgörandehandlare och mindre aktörer på utsläppsmarknaden undantag från MiFID II.

Vi väntar fortfarande på resultaten av riskbedömningen samt potentiella korrigerande åtgärder.

4

Punkt 92, rek. 2

Har genomförts i vissa avseenden

Studien, som kommer att utgöra grunden för bedömningen av utsläppshandelssystemets rättsliga status, slutfördes och godkändes i december 2018. Studien bör göra det möjligt för kommissionen att analysera hur den måste reagera.

Den rättsliga statusen på utsläppsrätter och deras för- eller nackdelar har ännu inte analyserats av kommissionen, som därför inte känner till vilka potentiella åtgärdsbehov som finns eller vilken typ av åtgärder som potentiellt skulle kunna vidtas.

5

Punkt 93, rek. 3 a

Har genomförts i vissa avseenden

MiFID II och MAR är tillämpliga, vilket ändrar alla utsläppsrätters status till finansieringsinstrument. Detta omfattar även rapportering och uppgiftsinsamling som underlättar kontrollen av transaktioner avseende utsläppsrätter. Medlemsstaternas användning av mekanismen för omvänd betalningsskyldighet av mervärdesskatt minskar risken för momsbedrägeri.

Kommissionen har ännu inte analyserat och reagerat på (korrigerat) det nya gällande MiFID II-paketet. Gränsöverskridande samarbete saknas dessutom fortfarande.

6

Punkt 93, rek. 3 b

Har genomförts i de flesta avseenden

Förstärkt kontrollram inom MiFID II och förslaget till ny registerförordning. Ökat och systematiskt utbyte av information, vägledning och samordning tillhandahåller kommissionen medlemsstaterna.

MiFID II-paketet tillämpas nu och måste resultatbedömas. Den nya registerförordningen har antagits av kommissionen men på grund av en lagstiftningsgranskning fram till den 12 maj 2019 ännu inte offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den kommer att vara tillämplig från 2021 och först då kan den bedömas.

SR 07/2015

Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan: blandade resultat

2

Punkt 85, rek. 2 a

Har genomförts i vissa avseenden

Bevis för en utbildningsplan före utplaceringen för internationell kontraktsanställd och utstationerad personal.

Inga bevis när det gäller de faktiska utbildningskurserna. Inga landsspecifika inslag. Inga bevis för att lokal personal utbildats för utplaceringen.

6

Punkt 86, rek. 3 b

Har genomförts i vissa avseenden

Medvetenheten bland uppdragens personal om den lokala kulturen har ökat tack vare särskild utbildning.

Tillgängliga bevis tyder inte på att rekommendationen om lokala utbildare/aspiranter har genomförts.

8

Punkt 86, rek. 3 d

Har genomförts i vissa avseenden

Revisionsobjektet har lämnat vissa bevis för att det görs behovsbedömningar när det gäller mentorskap.

Bevis för mentorskapshandlingar, etappmål och loggböcker har inte kunnat identifieras.

9

Punkt 86, rek. 3 e

Har genomförts i vissa avseenden

Skriftlig överlämningsinformation krävs av all avgående personal, med särskilda riktlinjer för olika målgrupper och bestämda situationer.

Särskilda överlämningsriktlinjer för mentorer har vi inte kunnat hitta i det styrkande underlaget.

10

Punkt 86, rek. 3 f

Har genomförts i vissa avseenden

Europeiska utrikestjänsten har infört ett förstärkt tillvägagångssätt för att stärka kopplingarna mellan genomförandeplanerna för uppdragen och operativ planering/övervakning.

Revisorerna har inte hittat några specifika anvisningar/bevis för synergier med mentorskapsverksamhet och för tydliga kopplingar mellan projektmål och etappmål i genomförandeplanerna för uppdragen.

12

Punkt 88, rek. 5 a

Har genomförts i vissa avseenden

Både kommissionen och Europeiska utrikestjänsten har förbättrat sina riktlinjer om risker i samband med avslutningen av uppdraget. Delar av standardiserat centralt stöd från huvudkontoret håller redan på att ta form eller har delvis genomförts, till exempel plattformen för uppdragsstöd.

Europeiska utrikestjänsten och kommissionen har ännu inte utarbetat en heltäckande och gemensam strategi för nedmonteringen och avslutandet av GSFP-uppdrag. Den brist som det innebär att planer för avslutandet av uppdrag inte ska lämnas in förrän tre månader innan den operativa fasen av mandatet avslutas har ännu inte avhjälpts. De tillgängliga riktlinjerna beaktar inte de olika riskerna med nedmonterings- och avslutandeprocessen på ett heltäckande sätt.

13

Punkt 88, rek. 5 b

Har genomförts i de flesta avseenden

Framtagning av förbättrat stöd från huvudkontoret: plattform för uppdragsstöd, it-system för affärsresursplanering, standardiserade inventarie-/redovisningssystem och Warehouse II-projektet för tillhandahållande av förstärkt kapacitet: samtliga ger stordriftsfördelar etc.

Revisorerna har inte funnit några specifika anvisningar/bevis för hur ackumulering av tillgångar ska undvikas och hur exponering för finansiella risker ska förhindras i samband med sådan ackumulering och inte heller exempel på centrala anvisningar/bevis i rätt tid från Europeiska utrikestjänsten och kommissionen till GSFP-uppdrag för att undvika ackumulering av tillgångar.

SR 08/2015

Tillgodoser EU:s ekonomiska stöd mikroföretagares behov på ett tillfredsställande sätt?

1

Punkt 68, rek. 1

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har utfärdat vägledning om förhandsbedömningen av operativa program, om förhandsvillkor och om de tematiska målen. Den har också gett separat, detaljerad vägledning om förhandsbedömningar av finansieringsinstrument.

Eftersom det inte finns någon särskild indikator för mikroföretagare finns det ännu ingen information tillgänglig för perioden 2014–2020 om storleken på den bidragsfinansiering som går till mikroföretagare.

3

Punkt 69, rek. 3

Har genomförts i de flesta avseenden

Bland kraven när det gäller inrättandet av finansieringsinstrument för perioden 2014–2020 finns lämpliga åtgärder för att identifiera specifika marknadsbrister och utforma lämpliga instrument.

Kommissionen har genom att delta i övervakningskommittéerna i en rådgivande funktion möjlighet att lämna rekommendationer om kriterierna för att välja ut insatser och andra frågor av betydelse för programgenomförandet.

För att genomföra rekommendationen på ett ändamålsenligt sätt bör kommissionen när det gäller bidragssystem gå igenom de stödvillkor som diskuteras i övervakningskommittéerna och vid behov faktiskt utnyttja möjligheten att lämna rekommendationer.

SR 10/2015

Mer behöver göras för att åtgärda problemen vid offentlig upphandling inom EU:s sammanhållningsutgifter

1

Punkt 99, rek. 1 a

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har uppdaterat kategoriseringen i IMS, så att det nu innehåller 26 underkategorier för fel vid offentlig upphandling. Dessutom håller förberedelserna inför inrättandet av analysverktyget för närvarande på att slutföras. Så snart som de önskade resultattavlorna har testats med framgång kommer verktyget att ställas till alla användares förfogande. Analyser av databaserna har redan gjorts, och resultaten har överlämnats till de nationella myndigheterna.

För närvarande innehåller endast omkring en fjärdedel av ärendena i IMS detaljerad information om underkategorin, vilket kommer att förbättras i takt med att nya ärenden registreras och gamla ärenden avslutas. Analysverktyget och gränssnitten mellan IMS och medlemsstaternas databaser är långt framskridna men har ännu inte färdigställts.

6

Punkt 102, rek. 5

Har genomförts i de flesta avseenden

När det gäller vissa överträdelseförfaranden och betalningsavbrott har systematiska problem med den offentliga upphandlingen identifierats. Kommissionen bör fortsätta att avbryta och ställa in betalningar när det motiveras av allvarliga brister i den offentliga upphandlingen.

Kommissionens granskningar av laglighet och korrekthet bör leda till finansiella nettokorrigeringar för fel vid offentlig upphandling i de fall då allvarliga, systematiska brister inte upptäckts och korrigerats av medlemsstaterna innan räkenskaperna lämnats in. År 2018 började kommissionen utföra regelefterlevnadsrevisioner.

7

Punkt 105, rek. 6 a

Har genomförts i vissa avseenden

Förbättring av genomförandet av e-upphandlingsfaserna i medlemsstaterna. Man är på god väg att hålla de tidsfrister som föreskrivs i direktivet.

Ytterligare faser i e-upphandlingen ska genomföras, i enlighet med direktivet (e-fakturering senast i april 2019).

Kommissionen bör uppmana alla medlemsstater att aktivt delta i och använda Arachne-databasen.

SR 11/2015

Förvaltas partnerskapsavtalen om fiske väl av kommissionen?

2

Punkt 90, rek. 1 b

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionens avdelningar verkar för liknande tekniska bestämmelser i partnerskapsavtal om hållbart fiske på regional nivå.

Men eftersom det inte finns några dokumenterade regionala strategier krävs fortfarande framsteg när det gäller kommissionens definition och dokumentation av regionala strategier.

6

Punkt 93, rek. 2 a

Har genomförts i vissa avseenden

GD Havsfrågor och fiske har vidtagit åtgärder för att förenkla tillståndsförfarandet, till exempel används direkt kommunikation med det tredjeland som är EU:s partner.

De nuvarande förfarandena för övervakning av tillståndsförfarandet har dock fortfarande brister. Framsteg behöver göras när det gäller kommissionens övervakning och uppföljningen av tillståndsförfarandet.

SR 12/2015

EU:s prioritering att främja en kunskapsbaserad landsbygdsekonomi har påverkats av en bristfällig förvaltning av kunskapsöverförings- och rådgivningsåtgärder

2

Punkt 94, rek. 1 b

Har genomförts i de flesta avseenden

Vägledningsdokumentet för åtgärd 1 uppdaterades med ett stycke om analysen av utbildningsbehov.

Informationen i vägledningsdokumentet är inte tillräckligt detaljerad när det gäller hur en återkommande analys av utbildningsbehov ska göras.

4

Punkt 94, rek. 1 d

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har uppdaterat vägledningsdokumentet för åtgärd 2 med ett särskilt stycke om behovet av att medlemsstaterna inrättar rådgivningstjänster.

Medlemsstaternas efterlevnad vad beträffar inrättandet av rådgivningstjänster övervakas inte av kommissionen inom övervakningskommittéerna och de årliga årliga översynsmötena.

6

Punkt 96, rek. 2 b

Har genomförts i de flesta avseenden

Vägledningsdokumenten för åtgärd 2 och offentlig upphandling har uppdaterats med information internt tillhandahållande.

Kommissionens övervakning av medlemsstaternas förfaranden enligt vår rekommendation är inte tillräcklig.

7

Punkt 98, rek. 3 a

Har genomförts i de flesta avseenden

Rekommendationen till kommissionen att stärka kontrollerna av kostnadernas rimlighet har genomförts, och rekommendationen att kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa att de förvaltande myndigheternas kontrollsystem är ändamålsenliga, särskilt vad beträffar risker för oegentligheter och projektkostnaders rimlighet, har genomförts i de flesta avseenden. GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings nya checklistor för regelefterlevnadsrevision, som används sedan början av 2018, har förstärkt kontrollerna av kostnadernas rimlighet.

Vidare har kommissionen utfärdat en vägledning till medlemsstaterna om kontroll och påföljder inom landsbygdsutveckling, vars bilaga 1 innehåller den av oss rekommenderade checklistan för bedömning av kontrollsystemens utformning i förhållande till de risker som är förenade med kostnaden för landsbygdsutvecklingsprojekt.

Kommissionen tillhandahöll få bevis för att kompletterande utbildning hade getts till förvaltande myndigheter som diskuterar frågan om kostnaders rimlighet när förenklade kostnadsalternativ inte används. Trots vissa gemensamma mål är kontroller av kostnaders rimlighet och användning av förenklade kostnadsalternativ inte samma sak. De förenklade kostnadsalternativen omfattar bara en liten del av de totala utgifterna för landsbygdsutveckling (se särskild rapport nr 11/2018), varför behovet av att de förvaltande myndigheterna bedömer kostnadernas rimlighet kvarstår. (Ingen annan bästa praxis när det gäller administrativa förfaranden för att bedöma kostnaders rimlighet har identifierats av kommissionen i ENRD-plattformen)

8

Punkt 98, rek. 3 b

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har vidtagit flera åtgärder, bland annat har den infört och godkänt partnerskapsavtal, och tillämpat ett striktare tillvägagångssätt för att säkerställa komplementaritet mellan EU-fonder under programperioden 2014–2020 än under den föregående perioden.

Diskussionsämnena i de avdelningsövergripande grupperna är av allmän karaktär och omfattar inte enskilda programåtgärder. I vår rapport (särskild rapport nr 16/2017) konstaterade vi dessutom brister som påverkade parternerskapsavtal och landsbygdsutvecklingsprogram när det gällde sektorsövergripande komplementaritet och synergieffekter.

10

Punkt 100, rek. 4 b

Har genomförts i vissa avseenden

Vägledningsdokumentet för åtgärd 1 Kunskapsöverförings- och informationsåtgärder uppdaterades med ett stycke om analysen av utbildningsbehov.

Det uppdaterade vägledningsdokumentet för åtgärd 1 ger inte tydlig vägledning om medlemsstaternas verkställande av återkopplingsförfaranden. Trots att exemplet på standardmetod i vår rapport även inbegriper utvärdering av utbildningsprogram, nämns detta inte i vägledningstexten, varför det allmänt kan uppfattas som att metoden endast avser av behov.

11

Punkt 102, rek. 5

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har börjat genomföra revisioner av överensstämmelse på området kunskap och innovation.

Flera planerade revisioner utfördes inte praktiken, och ett möjligt skäl till det är den låga poängen i riskanalysen.

Våra revisorer noterar att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling började utföra revisioner av överensstämmelse på området kunskapsöverföring och innovation efter det att vi hade offentliggjort vår särskilda rapport på området. Men enligt GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings fleråriga arbetsprogram för 2016–2018 (s. 49) är förklaringen till att revisioner inte utfördes före särskild rapport nr 12/2015 låga utgifter under programperioden 2007–2013.

Vi har inte uppnått säkerhet om att riskprofilen för kunskapsöverföring och rådgivande åtgärder har ökat i den omfattning som kommissionen anger i sitt svar.

SR 13/2015

EU:s stöd till timmerproducerande länder inom handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt)

1

Punkt 58, rek. 1

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har upprättat en allmän arbetsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) för 2018–2022 som innehåller aktiviteter med tidsfrister (målår), en ansvarig part (kommissionen och/eller medlemsstaterna) och förväntade resultat.

Kommissionen har ingått ett kontrakt med en extern organisation (Cifor) som gör det möjligt att skapa en övergripande handlingsplan och övervaknings- och utvärderingssystem med indikatorer, målvärden och utgångsvärden.

Kommissionen håller på att utveckla en databas för Flegts resultat, som ska spåra framsteg som gjorts av de länder som undertecknat frivilliga partnerskapsavtal.

Arbetsplanen har fastställts för 2018–2022 i stället för 2016–2020. Den nya tidsramen påverkar övervakningen av och rapporteringen om Flegt-programmet (se rekommendation 5).

Förslaget till arbetsplan är ännu inte formellt bindande för kommissionen, eftersom alla nödvändiga godkännanden saknas.

Det saknar även en särskild genomförandebudget, vilket försvårar prestationsövervakning och ansvarsutkrävande.

5

Punkt 59, rek. 5

Har genomförts i de flesta avseenden

Arbetsplanen, som kommer att ligga till grund för den rapportering som krävs, har upprättats. En utvärdering av Flegt gjordes 2016, vilket var ett bra alternativ till enbart en lägesrapport.

Kommissionen planerar att upprätta nästa lägesrapport 2019. Den bör omfatta aktiviteterna i arbetsplanen, som inbegriper de viktigaste rapporteringselementen enligt vår rekommendation.

Arbetsplanen saknar ännu alla nödvändiga godkännanden. Tidsfristen för lägesrapporten 2018 har inte hållits.

SR 16/2015

Förbättra försörjningstryggheten genom att utveckla den inre marknaden för energi: mer behöver göras

4

Punkt 117, rek. 3

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har gjort framsteg med utarbetandet och genomförandet av den rättsliga ramen.

Genomförandet pågår fortfarande. Ineffektiviteten på marknaden har ännu inte åtgärdats.

12

Punkt 123, rek. 7 b

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen använder verktyg för att utforma energimarknaderna, och kostnads-nyttoanalysmetoderna förbättras kontinuerligt.

Kommissionen har delvis godtagit och genomfört rekommendationen. Det skulle kunna få betydande resurskonsekvenser för antingen kommissionen eller Acer om kapacitet för analys och utformning skapades internt.

13

Punkt 123, rek. 7 c

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen arbetar med Entso för el och Entso för gas så att behovsbedömningen kan bidra till planeringen av infrastruktur för den inre marknaden för energi i EU.

Den nya modell som ska läggas fram av Entso har ännu inte godkänts.

14

Punkt 125, rek. 8

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har förfinat sina planeringsförfaranden, särskilt prioritering och finansiering av projekt av gemensamt intresse.

Den nya modell som ska läggas fram av Entso har ännu inte godkänts.

15

Punkt 126, rek. 9

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen har anammat den underliggande tanken med rekommendationen.

Kommissionen har inte lagt fram några lagförslag.

SR 17/2015

Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat

2

Punkt 84, rek. 2 a

Har genomförts i de flesta avseenden

Kravet att de planerade effekterna ska förklaras vad gäller deras förväntade ändamålsenlighet i förhållande till EU:s och de operativa programmens mål fastställs i den rättsliga ramen för ESI-fonderna (se artikel 30 i förordningen om gemensamma bestämmelser).

Det finns brister i tillämpningen av kravet att motivera de förväntade effekterna av ändringarna av unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla.

3

Punkt 84, rek. 2 b

Har genomförts i vissa avseenden

Checklista som dokumenterar slutsatserna av bedömningen av ändringar av operativa program (inbegripet det operativa programmets bidrag till Europa 2020-strategin och uppnåendet av ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, de förväntade resultaten, indikatorer och resultatram).

Checklistan dokumenterade inte analysen av om de ytterligare resultaten rimligen kan uppnås.

4

Punkt 84, rek. 2 c

Har genomförts i vissa avseenden

Omplanering/omfördelning av medel rapporteras i de årliga genomföranderapporterna.

Tidigare och förväntad ändamålsenlighet kopplad till ändringarna av operativa program rapporteras inte tillräckligt i de årliga genomföranderapporterna.

6

Punkt 86, rek. 3

Har genomförts i de flesta avseenden

Checklistorna dokumenterar kontroller av tillförlitlighet och rimlighet som kommissionen har gjort av uppgifter som rapporterats i de årliga genomföranderapporterna. Revisioner av tillförlitligheten i prestationsuppgifter är planerade.

Inga bevis för systematiska tillförlitlighetskontroller av uppgifter i de årliga genomföranderapporterna eller kontroller av information som erhållits efter särskilda förfrågningar.

SR 20/2015

Kostnadseffektivitet i EU:s landsbygdsutvecklingsstöd för icke-produktiva jordbruksinvesteringar

1

Punkt 74, rek. 1 a

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen har utfärdat teknisk vägledning om den årliga genomföranderapporten. Kommissionen stöder dessutom medlemsstaterna med rapportering i den årliga genomföranderapporten genom mötena i övervakningskommittén.

Genomförandet av rekommendationen att kommissionen ska bedriva övervakning genom medlemsstaternas årliga genomföranderapporter pågår fortfarande och kan inte kontrolleras förrän efter interimsutvärderingen 2019.

5

Punkt 77, rek. 3 a

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen har infört vägledning för att uppmuntra medlemsstaterna att fastställa de kompletterande resultatindikatorerna.

Eftersom vägledningen inte är ett bindande och obligatoriskt dokument för medlemsstaterna kan kommissionen inte säkerställa i vilken utsträckning medlemsstaterna faktiskt har följt vägledningen och definierat de kompletterande, särskilda indikatorerna. I vilken utsträckning kommissionens åtgärder säkerställde den rekommenderade övervakningen eller bedömningen av de icke-produktiva investeringarnas bidrag under utvärderingarna av programperioden 2014–2020 kan inte bedömas förrän efter utvärderingarna i den förbättrade årliga genomföranderapporten 2019.

SR 21/2015

Genomgång av risker med en resultatinriktad strategi för EU:s utvecklings- och samarbetsåtgärder

1

Punkt 83, rek. 1

Har genomförts i de flesta avseenden

Ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar om ett reviderat ramverk för resultatet av EU:s internationella utvecklings- och samarbetsåtgärder i enlighet med målen för hållbar utveckling i Agenda 2030 för hållbar utveckling och det nya europeiska samförståndet om utveckling (A Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development), SWD(2018) 444, offentliggjordes i oktober 2018 och innehåller en bilaga som uttryckligen handlar om resultatrelaterad terminologi.

En praktisk vägledning för förvaltningen av EU:s interventioner inom internationellt samarbete, inklusive förtydliganden av viktiga resultatrelaterade begrepp och termer, fanns ännu inte vid tidpunkten för uppföljningen. Dessutom fanns fortfarande inkonsekvenser i terminologin i viktiga metoddokument. Till exempel innehöll ett diagram som kommissionen presenterade i sin verktygslåda för utvärderare av EU:s utvecklingsåtgärder fortfarande definitioner som inte överensstämde med terminologin i resultatramen. Vidare saknas fortfarande målvärden och utgångsvärden i vissa åtgärdsdokument.

2

Punkt 83, rek. 2

Har genomförts i de flesta avseenden

Kommissionen har vidtagit flera åtgärder för att säkerställa att det fastställs ett tydligt samband mellan åtgärder och förväntade resultat, inklusive övergripande frågor, särskilt anvisningar och en mall för att fylla i åtgärdsdokument och relevanta bestämmelser i handboken för resultatinriktad övervakning.

Vissa riktlinjer hade ännu inte färdigställts, bland annat en praktisk vägledning för förvaltningen av EU:s interventioner inom internationellt samarbete.

SR 22/2015

EU:s övervakning av kreditvärderingsinstitut – finns på plats men är ännu inte helt ändamålsenlig

6

Punkt 110, rek. 6

Har genomförts i vissa avseenden

Esma har uppdaterat sina frågor och svar om tillämpningen av förordningen om kreditvärderingsinstitut genom tillägg av ett nytt avsnitt (del V) om upplysningar om och presentation av kreditvärderingar.

Avslutning av det pågående samrådet och offentliggörande av en slutrapport med hänsyn till utfärdandet av riktlinjer för upplysningskrav avseende kreditvärderingar.

7

Punkt 110, rek. 7

Har genomförts i vissa avseenden

Integrering av Cerep-systemet i rapporteringssystemet Radar. Under integreringsprocessen gick Esma igenom uppgifterna på värderingsnivå i båda systemen och korrigerade identifierade inkonsekvenser, vilket resulterade i förbättrad uppgiftskvalitet.

Trots det arbete som Esma hittills har utfört för att förbättra informationsinnehållet i Cerep finns fortfarande inte följande upplysningar: genomsnittlig andel fallissemang, genomsnittliga övergångsmatriser, nedladdningar med flera förfrågningar, information om och förklaringar av korrigeringar av tidigare fel i rapporterade uppgifter och information om metodändringar.

SR 23/2015

Vattenkvaliteten i Donaus avrinningsområde: framsteg har gjorts i genomförandet av ramdirektivet för vatten men det återstår fortfarande en hel del att göra

12

Punkt 191, rek. 3 b

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen fortsätter att göra bedömningen med hänvisning till om miniminormerna finns med och om de är relevanta, och bedömer om normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden finns med och om de är lämpliga.

Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

14

Punkt 191, rek. 3 d

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen har identifierat rationaliseringsmöjligheter.

Kommissionen har redan vidtagit konkreta åtgärder för att genomföra denna rekommendation, och den bör gå vidare med dem i samband med nästa process för rapportering enligt nitratdirektivet (2020) och ramdirektivet för vatten (2022).

15

Punkt 191, rek. 3 e

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen förbereder och planerar att utfärda rekommendationer till flera medlemsstater om inkludering av miljö- och resurskostnader i kostnadstäckningen i nästa genomföranderapport.

Inom den gemensamma genomförandestrategin kom medlemsstaterna nyligen överens om att utarbeta en teknisk rapport som ska identifiera vilka tillvägagångssätt som för närvarande tillämpas när det gäller kostnadstäckning för vattentjänster i enlighet med kraven i artikel 9 i ramdirektivet för vatten (även på området diffusa föroreningar). Uppgifts- och informationsbehoven på området kommer att undersökas. En särskild arbetsgrupp för ekonomi kommer att tillsättas för att fullgöra denna uppgift under ledning av den strategiska samordningsgruppen. Uppgiften förväntas vara slutförd före utgången av 2020 (se arbetsprogrammet 2019–2021 för den gemensamma genomförandestrategin).

SR 25/2015

EU:s stöd till infrastruktur på landsbygden har potential att ge mycket mer valuta för pengarna

2

Punkt 101, rek. 1 b

Har genomförts i vissa avseenden

Såsom vi rekommenderade har kommissionen verkat för att bästa praxis ska tillämpas när det gäller att minska risken för dödviktseffekt genom att se till att landsbygdsutvecklingsprogram innehåller ändamålsenliga arrangemang för komplementaritet. Före godkännandet av medlemsstaternas landsbygdsutvecklingsprogram skickade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling synpunkter på förbättringar till de förvaltande myndigheterna och bad att de skulle beaktas i efterföljande versioner.

Kommissionen har inte utfärdat något särskilt vägledningsdokument om hur risken för dödviktseffekt ska minskas eller om hur man ska undvika att andra medel bara byts ut mot landsbygdsutvecklingsmedel. Det finns inga bevis för en ändamålsenlig minskning av dödviktseffekter när det gäller programmen 2017–2020. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling planerar att göra en första bedömning av detta baserat på interimsutvärderingen 2019. Kommissionen har inga bevis för att risken för att nationella medel ersätts av Ejflu-medel har minskats.

4

Punkt 101, rek. 1 d

Har genomförts i vissa avseenden

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling har förbättrat granskningen av arrangemangen för att säkerställa komplementaritet mellan EU-medlen genom att större uppmärksamhet ägnas åt dessa frågor samt med hjälp av de nyligen inrättade partnerskapsavtalen. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling uppskattar att de första slutsatserna med en bedömning av deras ändamålsenliget skulle kunna dras av interimsutvärderingen 2019 av programmen, såsom vi rekommenderade.

Det är fortfarande okänt hur ändamålsenliga arrangemangen för att säkerställa komplementaritet mellan de olika EU-medlen under den nuvarande programperioden är. Årliga genomföranderapporter kommer inte att finnas tillgängliga förrän senare under 2019. I vår särskilda rapport nr 16/2017 konstaterade vi brister som påverkade parternerskapsavtal och landsbygdsutvecklingsprogram när det gällde sektorsövergripande komplementaritet och synergieffekter.

6

Punkt 106, rek. 2 b

Har genomförts i de flesta avseenden

Rekommendationen att kommissionen bör stärka kontrollerna av kostnadernas rimlighet har genomförts, och rekommendationen att kommissionen och medlemsstaterna bör samarbeta för att säkerställa att de förvaltande myndigheternas kontrollsystem är ändamålsenliga, särskilt vad beträffar risken för oegentligheter och projektkostnaders rimlighet, har genomförts i de flesta avseenden. GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings nya checklistor för regelefterlevnadsrevision, som används sedan början av 2018, har förstärkt kontrollerna av kostnadernas rimlighet. Vidare har kommissionen utfärdat en vägledning till medlemsstaterna om kontroll och påföljder inom landsbygdsutveckling, vars bilaga 1 innehåller den av oss rekommenderade checklistan för bedömning av kontrollsystemens utformning i förhållande till de risker som är förenade med kostnaden för landsbygdsutvecklingsprojekt.

Kommissionen har inte tillhandahållit några fler bevis för att de förvaltande myndigheterna fått kompletterande utbildning om kostnadernas rimlighet sedan vår uppföljning 2017. Ingen annan bästa praxis när det gäller administrativa förfaranden för att bedöma kostnaders rimlighet har identifierats av kommissionen i ENRD-plattformen.

9

Punkt 109, rek. 3 a

Har genomförts i vissa avseenden

Kommissionen har gett förvaltande myndigheter vägledning om utvärderingen av landsbygdsutvecklingsprogram via europeiska nätverket för landsbygdsutvecklings webbsida och via sin hjälpcentral för utvärdering.

Insamlingen av uppgifter som är nödvändiga för bedömningen av prestationsindikatorer och programresultat i allmänhet är fortfarande otillräcklig. Enligt kommissionens svar på uppföljningsgranskningen avser kommissionen att bedöma information som gör att man kan dra slutsatser om hur effektivt och ändamålsenligt medlen har använts under de utvärderingar 2019 som avses i den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen.

BILAGA 3.5

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE RESULTATFRÅGOR

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg |
| --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2015 | Rekommendation 1: Kommissionen bör omsätta högnivåmålen i lagstiftningen för Horisont 2020 i operativa mål i arbetsprogrammen så att de, med hjälp av en bedömning av resultatet av arbetsprogram och ansökningsomgångar, på ett ändamålsenligt sätt kan användas som drivkrafter för att uppnå resultat. | | | x | | | |
| Rekommendation 2: Kommissionen behöver ytterligare förtydliga kopplingarna mellan Europa 2020-strategin (2010–2020), den fleråriga budgetramen (2014–2020) och kommissionens prioriteringar (2015–2019), till exempel vid processen för strategisk planering och rapportering (2016–2020). Det skulle stärka övervaknings- och rapporteringsrutinerna och göra att kommissionen på ett ändamålsenligt sätt kan rapportera om hur EU-budgeten bidrar till att uppfyllandet av Europa 2020-målen. | | | x | | | |
| Rekommendation 3: Kommissionen bör använda termerna input, output, resultat och effekt på ett konsekvent sätt om alla sina aktiviteter och i överensstämmelse med sina riktlinjer för en bättre lagstiftning. | | | x | | | |
| Källa: | Revisionsrätten. |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2015

Rekommendation 1: Kommissionen bör omsätta högnivåmålen i lagstiftningen för Horisont 2020 i operativa mål i arbetsprogrammen så att de, med hjälp av en bedömning av resultatet av arbetsprogram och ansökningsomgångar, på ett ändamålsenligt sätt kan användas som drivkrafter för att uppnå resultat.

x

Rekommendation 2: Kommissionen behöver ytterligare förtydliga kopplingarna mellan Europa 2020-strategin (2010–2020), den fleråriga budgetramen (2014–2020) och kommissionens prioriteringar (2015–2019), till exempel vid processen för strategisk planering och rapportering (2016–2020). Det skulle stärka övervaknings- och rapporteringsrutinerna och göra att kommissionen på ett ändamålsenligt sätt kan rapportera om hur EU-budgeten bidrar till att uppfyllandet av Europa 2020-målen.

x

Rekommendation 3: Kommissionen bör använda termerna input, output, resultat och effekt på ett konsekvent sätt om alla sina aktiviteter och i överensstämmelse med sina riktlinjer för en bättre lagstiftning.

x

Källa:

Revisionsrätten.

---

KAPITEL 4

Intäkter

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 4.1–4.4 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av intäkter | 4.2–4.3 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 4.4 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 4.5 |
| --- | --- |

| Granskning av delar av internkontrollsystem och årliga verksamhetsrapporter | 4.6–4.22 |
| --- | --- |

| Brister i medlemsstaternas förvaltning av traditionella egna medel | 4.7–4.10 |
| --- | --- |

| Brister i kommissionens kontroller av medlemsstaternas redovisningar av traditionella egna medel | 4.11–4.13 |
| --- | --- |

| Antalet reservationer avseende BNI och moms är totalt sett oförändrat, medan öppna punkter avseende traditionella egna medel har ökat | 4.14–4.15 |
| --- | --- |

| Vi noterade förseningar i kommissionens uppföljning och avslutande av öppna punkter avseende traditionella egna medel | 4.16 |
| --- | --- |

| Kommissionen förväntas avsluta sin fleråriga cykel för kontroll av BNI 2019, men kommer att fortsätta bedöma globaliseringens effekter på nationalräkenskaperna fram till 2024 | 4.17–4.20 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 4.21–4.22 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 4.23–4.25 |
| --- | --- |

| Slutsats | 4.23 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 4.24–4.25 |
| --- | --- |

| Bilaga 4.1 — | Resultat av transaktionsgranskningen – intäkter |
| --- | --- |

Bilaga 4.1 —

| Bilaga 4.2 — | Antalet utestående reservationer avseende BNI och moms och öppna punkter avseende traditionella egna medel per medlemsstat per den 31 december 2018 |
| --- | --- |

Bilaga 4.2 —

| Bilaga 4.3 — | Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende intäkter |
| --- | --- |

Bilaga 4.3 —

Inledning

| 4.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för intäkter, som omfattar egna medel och övriga intäkter.
  Ruta 4.1
  visar intäkternas fördelning 2018.






  Ruta 4.1


  Intäkter – fördelning 2018










  Inkomster totalt 2018 (1) 159,3 miljarder euro







  (1) | Beloppet motsvarar de faktiska inkomsterna i EU:s budget. I resultaträkningen har intäkterna beräknats till 163,1 miljarder euro baserat på periodiserad redovisning. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Ruta 4.1

Intäkter – fördelning 2018

Image 30

Inkomster totalt 2018 (1) 159,3 miljarder euro

(1)

Beloppet motsvarar de faktiska inkomsterna i EU:s budget. I resultaträkningen har intäkterna beräknats till 163,1 miljarder euro baserat på periodiserad redovisning.

| Källa: | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018 |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018

Kort beskrivning av intäkter

| 4.2. | Merparten av intäkterna (90 %) kommer från tre kategorier egna medel:






  a) | De egna medel som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI-baserade egna medel) står för 66 % av EU:s intäkter och används till att balansera EU-budgeten när intäkterna från alla andra källor har beräknats. Varje medlemsstat bidrar i proportion till storleken på sin BNI (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

De egna medel som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI-baserade egna medel) står för 66 % av EU:s intäkter och används till att balansera EU-budgeten när intäkterna från alla andra källor har beräknats. Varje medlemsstat bidrar i proportion till storleken på sin BNI (1).

| b) | Traditionella egna medel
  står för 13 % av EU:s intäkter. De utgörs huvudsakligen av tullavgifter på importer och uppbärs av medlemsstaterna. Av det totala beloppet går 80 % till EU-budgeten, medan medlemsstaterna behåller resterande 20 % för att täcka uppbördskostnader. |
| --- | --- |

b)

Traditionella egna medel
  står för 13 % av EU:s intäkter. De utgörs huvudsakligen av tullavgifter på importer och uppbärs av medlemsstaterna. Av det totala beloppet går 80 % till EU-budgeten, medan medlemsstaterna behåller resterande 20 % för att täcka uppbördskostnader.

| c) | De egna medel som baseras på mervärdesskatt (momsbaserade egna medel) står för 11 % av EU:s intäkter. Bidragen till dessa egna medel beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats (2) som tillämpas på medlemsstaternas harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

c)

De egna medel som baseras på mervärdesskatt (momsbaserade egna medel) står för 11 % av EU:s intäkter. Bidragen till dessa egna medel beräknas med hjälp av en enhetlig procentsats (2) som tillämpas på medlemsstaternas harmoniserade beräkningsunderlag för mervärdesskatt.

| 4.3. | Intäkterna innefattar även belopp som kommer från andra källor. De viktigaste av de källorna är bidrag och återbetalningar inom ramen för olika unionsavtal och unionsprogram (3) (8 % av EU:s intäkter). |
| --- | --- |

4.3.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 4.4. | Med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  inhämtade vi säkerhet för vårt revisionsuttalande om intäkterna genom att bedöma viktiga utvalda system och granska transaktioner. Med avseende på intäkter 2018 granskade vi följande:






  a) | Ett urval av 55 betalningskrav från kommissionen (4). Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla intäktskällor. |
| --- | --- | --- |

4.4.

a)

Ett urval av 55 betalningskrav från kommissionen (4). Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla intäktskällor.

| b) | Kommissionens system för att






  i) | se till att medlemsstaternas BNI- och momsuppgifter är en lämplig beräkningsgrund för egna medel och för att beräkna och uppbära dessa bidrag (5), |
| --- | --- | --- |

b)

Kommissionens system för att

i)

se till att medlemsstaternas BNI- och momsuppgifter är en lämplig beräkningsgrund för egna medel och för att beräkna och uppbära dessa bidrag (5),

| ii) | förvalta traditionella egna medel, kontrollera tillförlitligheten hos medlemsstaternas rapportering och se till att medlemsstaterna har ändamålsenliga system för att uppbära, rapportera och tillgängliggöra de korrekta beloppen avseende traditionella egna medel, |
| --- | --- |

ii)

förvalta traditionella egna medel, kontrollera tillförlitligheten hos medlemsstaternas rapportering och se till att medlemsstaterna har ändamålsenliga system för att uppbära, rapportera och tillgängliggöra de korrekta beloppen avseende traditionella egna medel,

| iii) | förvalta böter och påföljder, |
| --- | --- |

iii)

förvalta böter och påföljder,

| iv) | beräkna de belopp som följer av korrigeringsmekanismer. |
| --- | --- |

iv)

beräkna de belopp som följer av korrigeringsmekanismer.

| c) | Redovisningssystemen för traditionella egna medel (6) i tre utvalda medlemsstater (Italien, Frankrike och Spanien) (7). |
| --- | --- |

c)

Redovisningssystemen för traditionella egna medel (6) i tre utvalda medlemsstater (Italien, Frankrike och Spanien) (7).

| d) | Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från GD Budget och Eurostat. |
| --- | --- |

d)

Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från GD Budget och Eurostat.

Transaktionernas korrekthet

| 4.5. | I detta avsnitt presenterar vi våra iakttagelser om transaktionernas korrekthet. Vi har baserat vår slutsats om korrektheten i de intäktstransaktioner som ligger till grund för EU:s räkenskaper på vår bedömning av kommissionens system för att beräkna och uppbära intäkter (8) och vår granskning av ett urval av 55 betalningskrav, varav inget innehöll kvantifierbara fel.
  Bilaga 4.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. |
| --- | --- |

4.5.

Granskning av delar av internkontrollsystem och årliga verksamhetsrapporter

| 4.6. | Såsom förklaras i punkt 4.4 granskade vi ett antal utvalda system. Iakttagelserna nedan påverkar inte vårt övergripande uttalande om korrektheten i EU:s intäkter (se kapitel 1). De belyser dock antingen brister som är betydande för enskilda kategorier av egna medel eller områden där beräkningen och uppbörden av intäkter skulle kunna förbättras. |
| --- | --- |

4.6.

Brister i medlemsstaternas förvaltning av traditionella egna medel

| 4.7. | Alla medlemsstater skickar varje månad en rapport med de tullavgifter som de har uppburit (A-räkenskaperna) och varje kvartal en rapport med de fastställda avgifter som ännu inte har uppburits (B-räkenskaperna) till kommissionen. Tillförlitligheten i dessa rapporter är avgörande för beräkningen av traditionella egna medel. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vi analyserade upprättandet av A- och B-räkenskaperna i Italien, Frankrike och Spanien samt förfarandena för att uppbära de belopp av traditionella egna medel som ska betalas till EU:s budget. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Vi såg inga väsentliga problem i utarbetandet av de månatliga rapporterna om uppburna tullar i Italien eller Frankrike. I Spanien konstaterade vi dock brister i kontrollsystemen för sammanställningen av dessa rapporter (se
  ruta 4.2
  ).






  Ruta 4.2


  Brister i systemen för kontroll av traditionella egna medel i Spanien






  Vi konstaterade att övervakningen av ändringar var bristfällig i Spaniens redovisningssystem för traditionella egna medel. Landets A-räkenskaper för maj 2018 innehöll en post som innebar att de belopp som ställdes till EU-budgetens förfogande minskades med en halv miljon euro. Spaniens nationella myndigheter förklarade att en räkenskapsförare hade lagt in denna post manuellt för att kompensera för en automatisk bokföring som skapats av redovisningssystemet 2008. Det fanns emellertid inga bevis för att hans överordnade hade godkänt posten.
  Efter att ha undersökt fallet drog de spanska myndigheterna slutsatsen att minskningen i maj 2018 inte skulle ha gjorts och korrigerade felet. Detta visar på brister i de kontrollsystem som redan från början borde ha förhindrat att posten lades in. |
| --- | --- |

4.9.

Ruta 4.2

Brister i systemen för kontroll av traditionella egna medel i Spanien

Vi konstaterade att övervakningen av ändringar var bristfällig i Spaniens redovisningssystem för traditionella egna medel. Landets A-räkenskaper för maj 2018 innehöll en post som innebar att de belopp som ställdes till EU-budgetens förfogande minskades med en halv miljon euro. Spaniens nationella myndigheter förklarade att en räkenskapsförare hade lagt in denna post manuellt för att kompensera för en automatisk bokföring som skapats av redovisningssystemet 2008. Det fanns emellertid inga bevis för att hans överordnade hade godkänt posten.

Efter att ha undersökt fallet drog de spanska myndigheterna slutsatsen att minskningen i maj 2018 inte skulle ha gjorts och korrigerade felet. Detta visar på brister i de kontrollsystem som redan från början borde ha förhindrat att posten lades in.

| 4.10. | I de tre besökta medlemsstaterna noterade vi brister i förvaltningen av fastställda avgifter som ännu inte uppburits. Det gällde främst försenad indrivning av tullskulder och sen registrering eller avskrivning av skulder i redovisningssystemet (9). Vi har tidigare år konstaterat liknande brister i andra medlemsstater (10). Kommissionen fortsätter också att vid sina inspektioner upptäcka och rapportera brister i B-räkenskaperna. Vi har tidigare lämnat rekommendationer (11) avseende B-räkenskaperna, men dessa har ännu inte genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

4.10.

Brister i kommissionens kontroller av medlemsstaternas redovisningar av traditionella egna medel

| 4.11. | Vi granskade kommissionens system för att kontrollera tillförlitligheten i medlemsstaternas rapportering och se till att medlemsstaterna har ändamålsenliga system för att uppbära, rapportera och tillgängliggöra de korrekta beloppen avseende traditionella egna medel. Vi inriktade oss på kommissionens årliga inspektioner i medlemsstaterna och konsistenskontroller av A- och B-räkenskapsrapporterna. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Vi konstaterade att kommissionens inspektionsprogram för 2018 inte hade tillräckligt stöd i en strukturerad och dokumenterad riskbedömning, och att den inte rangordnade medlemsstaterna efter risknivå eller redogjorde för riskernas effekt och sannolikhet. Därför kunde vi inte bekräfta att inspektionerna verkligen omfattade områdena med högst risk. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Dessutom noterade vi att kommissionen vid mottagandet av redovisningar av traditionella egna medel varje månad eller kvartal varken gjorde en systematisk analys av ovanliga ändringar i redovisningarna eller samlade in relevant information som kunde förklara orsakerna till dessa ändringar. |
| --- | --- |

4.13.

Antalet reservationer avseende BNI och moms är totalt sett oförändrat, medan öppna punkter avseende traditionella egna medel har ökat

| 4.14. | När kommissionen upptäcker potentiella fall av bristande efterlevnad av förordningen om egna medel (12) i de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna, låter den uppgifterna vara öppna för eventuella ändringar tills den förvissat sig om att reglerna följs. När det gäller BNI eller moms kallas det att man gör en reservation; för traditionella egna medel kallas det att man skapar en öppen punkt. Kommissionen fastställer effekten av reservationer och öppna punkter på EU:s budget efter att ha inhämtat nödvändiga upplysningar från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Bilaga 4.2
  innehåller en översikt över utestående reservationer och öppna punkter som är ett resultat av kommissionens kontroller och inspektioner. Antalet reservationer avseende BNI (13) och moms var i stort sett oförändrat från föregående år, medan antalet öppna punkter avseende traditionella egna medel ökade med 14 %. |
| --- | --- |

4.15.

Vi noterade förseningar i kommissionens uppföljning och avslutande av öppna punkter avseende traditionella egna medel

| 4.16. | Vår granskning av utvalda öppna punkter avseende traditionella egna medel med finansiella effekter visade på vissa förseningar i kommissionens uppföljning och avslutande av dessa punkter. Dessutom noterade vi att 27 % av de öppna punkterna hade varit utestående i mer än fem år. |
| --- | --- |

4.16.

Kommissionen förväntas avsluta sin fleråriga cykel för kontroll av BNI 2019, men kommer att fortsätta bedöma globaliseringens effekter på nationalräkenskaperna fram till 2024

| 4.17. | Kommissionen fortsatte att genomföra sina fleråriga kontroller av BNI i medlemsstaterna, som förväntas avslutas i slutet av 2019. Vid kontrollerna undersöker kommissionen om de sammanställningsförfaranden som medlemsstaterna använder för sina nationalräkenskaper följer ENS 2010 (14) och om BNI-uppgifterna är jämförbara, tillförlitliga och fullständiga (15). |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Under 2018 gjorde kommissionen en allmän reservation avseende Frankrikes uppskattning av sin BNI. Den gjorde detta – undantagsvis – eftersom Frankrike hade tillhandahållit otillräcklig information om sammanställningen av BNI (se
  ruta 4.3
  ). Bristen på tillräcklig information från Frankrike hindrar kommissionen från att slutföra kontrollcykeln i tid och ökar risken för att man måste korrigera landets bidrag i ett senare skede. Det kan också påverka beräkningen av övriga medlemsstaternas bidrag.






  Ruta 4.3


  Kommissionen agerade snabbt för att skydda EU:s ekonomiska intressen genom att göra en allmän reservation avseende Frankrikes BNI-uppgifter






  Kommissionen kontrollerar jämförbarheten, tillförlitligheten och fullständigheten i de uppgifter som medlemsstaterna använder för att sammanställa sin BNI för beräkning av bidraget till de egna medlen. Detta inbegriper kontroll av medlemsstaternas BNI-förteckningar. I dessa förteckningar beskrivs källor för sammanställningen och metoder för uppskattningen av BNI.
  Frankrikes ursprungliga BNI-förteckning var av otillräcklig kvalitet när det gällde format, innehåll och detaljerade uppgifter. Kommissionen kunde därför inte utföra sin kontroll i enlighet med den tidsplan som överenskommits med medlemsstaterna. Kommissionen använde Frankrikes BNI-uppgifter för att beräkna landets bidrag, men gjorde en allmän reservation avseende dessa uppgifter på grund av den osäkra kvaliteten. Kommissionen använder denna kategori av reservationer undantagsvis när den anser att det finns en betydande risk för att EU:s ekonomiska intressen inte skyddas. |
| --- | --- |

4.18.

Ruta 4.3

Kommissionen agerade snabbt för att skydda EU:s ekonomiska intressen genom att göra en allmän reservation avseende Frankrikes BNI-uppgifter

Kommissionen kontrollerar jämförbarheten, tillförlitligheten och fullständigheten i de uppgifter som medlemsstaterna använder för att sammanställa sin BNI för beräkning av bidraget till de egna medlen. Detta inbegriper kontroll av medlemsstaternas BNI-förteckningar. I dessa förteckningar beskrivs källor för sammanställningen och metoder för uppskattningen av BNI.

Frankrikes ursprungliga BNI-förteckning var av otillräcklig kvalitet när det gällde format, innehåll och detaljerade uppgifter. Kommissionen kunde därför inte utföra sin kontroll i enlighet med den tidsplan som överenskommits med medlemsstaterna. Kommissionen använde Frankrikes BNI-uppgifter för att beräkna landets bidrag, men gjorde en allmän reservation avseende dessa uppgifter på grund av den osäkra kvaliteten. Kommissionen använder denna kategori av reservationer undantagsvis när den anser att det finns en betydande risk för att EU:s ekonomiska intressen inte skyddas.

| 4.19. | I vår årsrapport för 2016 rapporterade vi att kommissionen behövde göra mer för att kunna bedöma globaliseringens potentiella effekter på BNI-uppgifterna (16). Under 2018 fortsatte kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att ta fram en metod för att bedöma effekterna av globaliseringen på sammanställningen av BNI-uppgifter, framför allt när det gäller omlokaliseringar av stora multinationella företag. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Kommissionen och medlemsstaterna enades om en tidsfrist i slutet av 2024 för nödvändiga förbättringar. Det innebär att kommissionen i slutet av kontrollcykeln måste göra reservationer med hänsyn till globaliseringen för att ge utrymme för ändringar av medlemsstaternas BNI-uppgifter med avseende på uppskattningen av multinationella verksamheter. |
| --- | --- |

4.20.

Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg

| 4.21. | Informationen i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018 från GD Budget och Eurostat bekräftar våra iakttagelser och slutsatser. För tredje året i rad gjorde GD Budget en reservation för värdet på de traditionella egna medel som uppburits av Förenade kungariket på grund av att tullavgifter som skulle ha tillförts EU-budgeten uteblivit till följd av undervärdering av textilvaror och skor som importerats från Kina. Vi noterar att reservationen detta år har utvidgats till att omfatta andra medlemsstaters eventuella förluster av traditionella egna medel till följd av undervärdering, som det ännu inte har gjorts någon uppskattning av. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | I vår årsrapport för 2017 (17) rapporterade vi om det överträdelseförfarande (18) som inletts mot Förenade kungariket på grund av dess underlåtenhet att vidta lämpliga åtgärder för att minska riskerna för tullbedrägerier genom undervärdering. Under 2018 riktade kommissionen ett motiverat yttrande till Förenade kungariket och beräknade att de totala förlusterna för EU:s budget (kapitalbelopp och ränta) uppgick till 2,8 miljarder euro (19). I mars 2019 hänsköt kommissionen ärendet till EU-domstolen. |
| --- | --- |

4.22.

Slutsats och rekommendationer

Slutsats

| 4.23. | De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i intäkterna inte var väsentlig. De system som gäller intäkter som vi granskade var generellt sett ändamålsenliga. De nyckelinternkontroller av traditionella egna medel som vi bedömde vid kommissionen och i några medlemsstater var delvis ändamålsenliga (se punkterna 4.7–4.13). |
| --- | --- |

4.23.

Rekommendationer

| 4.24. | Bilaga 4.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de fem rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2015. Kommissionen hade genomfört en rekommendation i vissa avseenden, medan tre hade genomförts i de flesta avseenden och en fullt ut. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Utifrån denna granskning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2018 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

4.25.

Rekommendation 4.1

Kommissionen bör göra en mer strukturerad och dokumenterad riskbedömning när den planerar sina inspektioner av traditionella egna medel och analysera varje medlemsstats risknivå och risker när det gäller utarbetandet av A- och B-räkenskaperna (se punkt 4.12).

Tidsram: Före slutet av 2020.

Rekommendation 4.2

Kommissionen bör förstärka sina månatliga och kvartalsvisa kontroller av rapporterade A- och B-räkenskaper för traditionella egna medel, genom att göra en mer djupgående analys av ovanliga förändringar i syfte att snabbt reagera på eventuella avvikelser (se punkterna 4.9 och 4.13).

Tidsram: Före slutet av 2020.

---

(1)  Det första bidraget beräknas utifrån prognostiserade BNI-uppgifter. Skillnader mellan prognostiserad och slutlig BNI justeras under de efterföljande åren och påverkar fördelningen av egna medel mellan medlemsstaterna men inte det totala belopp som uppbärs.

(2)  En minskad procentsats för moms på 0,15 % gäller för Tyskland, Nederländerna och Sverige, medan procentsatsen för övriga medlemsstater är 0,3 %.

(3)  Huvudsakligen bestående av intäkter med koppling till EGFJ och Ejflu (främst i samband med avslutande av räkenskaperna och oriktigheter), tredjeländers deltagande i forskningsprogram samt andra bidrag och återbetalningar till EU:s program och verksamheter.

(4)  Ett betalningskrav är ett dokument där kommissionen registrerar de belopp som den har rätt att kräva in.

(5)  Vår utgångspunkt var de överenskomna BNI-uppgifterna och det harmoniserade beräkningsunderlaget för mervärdesskatt från medlemsstaterna. Vi utförde inte någon direkt granskning av den statistik och de uppgifter som kommissionen och medlemsstaterna har tagit fram.

(6)  Som utgångspunkt för revisionen använde vi uppgifterna i de besökta medlemsstaternas redovisningssystem för traditionella egna medel. Vi kunde inte granska odeklarerad import eller import som hade undgått tullens övervakning.

(7)  Vi valde ut dessa tre medlemsstater baserat på storleken på deras bidrag till traditionella egna medel och vår riskbedömning.

(8)  Se punkt 12 i
  bilaga 1.1
  .

(9)  Vi konstaterade ingen väsentlig inverkan på de belopp att återkräva från medlemsstaterna som rapporterats i EU:s konsoliderade årsredovisning.

(10)  Se punkt 4.15 i årsrapporten för 2017, punkt 4.15 i årsrapporten för 2016, punkt 4.18 i årsrapporten för 2015, punkt 4.22 i årsrapporten för 2014, punkt 2.16 i årsrapporten för 2013 och punkterna 2.32 och 2.33 i årsrapporten för 2012.

(11)  Se rekommendationerna nr 2 och nr 3 i
  bilaga 4.3
  .

(12)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 av den 26 maj 2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade egna medel och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov (EUT L 168, 7.6.2014, s. 39) och rådets förordning (EU, Euratom) nr 608/2014 av den 26 maj 2014 om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 29).

(13)  Det finns två huvudkategorier av reservationer avseende BNI – särskilda och allmänna. Särskilda reservationer delas in i transaktionsspecifika, övergripande och processpecifika reservationer. I denna punkt avses transaktionsspecifika reservationer. Det fanns inga utestående övergripande reservationer i slutet av 2018. Det har gjorts processpecifika reservationer för alla medlemsstater för att säkerställa att de, under kontrollcykeln, beaktar resultaten av kommissionens arbete när de beräknar sina BNI-baserade egna medel för 2010 och framåt. När det gäller allmänna rekommendationer, se punkt 4.18.

(14)  ENS (det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet) 2010 är EU:s internationellt kompatibla redovisningsram. Det används för att göra en systematisk och detaljerad beskrivning av en ekonomi. Se Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

(15)  Se artikel 5 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (”BNI-förordning”) (EUT L 181, 19.7.2003, s. 1). Den har ersatts av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/516 av den 19 mars 2019 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris och om upphävande av rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 (BNI-förordningen) (EUT L 91, 29.3.2019, s. 19), se särskilt artikel 5.2.

(16)  Se punkterna 4.10–4.13 och 4.23 i årsrapporten för 2016.

(17)  Se punkt 4.17 i årsrapporten för 2017.

(18)  Detta är den främsta efterlevnadsåtgärd som kommissionen kan vidta när en medlemsstat inte tillämpar EU:s lagstiftning.

(19)  Kraven mot Förenade kungariket uppgår till totalt 3,5 miljarder euro, inbegripet detta överträdelseärende. Detta bokförs i EU:s konsoliderade räkenskaper för 2018 som en del av det belopp som kan återkrävas från medlemsstaterna.

BILAGA 4.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – INTÄKTER

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 55 | 55 |
| UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Uppskattad felnivå | Innehöll inga väsentliga fel | Innehöll inga väsentliga fel |

2018

2017

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

55

55

UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

Innehöll inga väsentliga fel

Innehöll inga väsentliga fel

BILAGA 4.2

ANTALET UTESTÅENDE RESERVATIONER AVSEENDE BNI OCH MOMS OCH ÖPPNA PUNKTER AVSEENDE TRADITIONELLA EGNA MEDEL PER MEDLEMSSTAT PER DEN 31 DECEMBER 2018

| |
| --- |
| | Öppna punkter avseende traditionella egna medel | Reservationer avseende moms | Reservationer avseende BNI |
| TOTALT 31.12.2018 | 402 | 96 | 9 |
| TOTALT 31.12.2017 | 354 | 92 | 7 |

Image 31

Öppna punkter avseende traditionella egna medel

Reservationer avseende moms

Reservationer avseende BNI

TOTALT 31.12.2018

402

96

9

TOTALT 31.12.2017

354

92

7

Källa:Europeiska revisionsrätten (1).

---

(1)  I antalet reservationer avseende BNI ingår endast transaktionsspecifika reservationer avseende BNI (som omfattar sammanställningen av specifika komponenter i nationalräkenskaperna i en medlemsstat). Det finns även processpecifika BNI-reservationer utestående i alla medlemsstater som omfattar sammanställningen av uppgifter från 2010 och framåt (utom för Kroatien, där de omfattar perioden från 2013 och framåt) och en allmän reservation för Frankrike (se punkt 4.18).

BILAGA 4.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER AVSEENDE INTÄKTER

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg |
| --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2015 | Kommissionen bör göra följande:

  Rekommendation 1: Vidta nödvändiga åtgärder för att se till att ekonomiska aktörer behandlas likvärdigt i alla medlemsstater när det gäller tidsfristen för underrättelser om tullskuld efter en revision efter klarering. | | X | | | | |
| Rekommendation 2: Ge medlemsstaterna vägledning för att förbättra deras förvaltning av de poster som bokförs i B-räkenskaperna. | | X | | | | |
| Rekommendation 3: Se till att medlemsstaterna redovisar de belopp som tagits ut från B-räkenskaperna korrekt och gör dem tillgängliga. | | X | | | | |
| Rekommendation 4: Så långt det är möjligt göra det lättare för medlemsstaterna att driva in tullskulder i de fall då gäldenärerna inte är baserade i en EU-medlemsstat. | | | X | | | |
| Rekommendation 5: Förbättra kontrollerna av beräkningarna av EES-/Eftaländernas bidrag och korrigeringsmekanismerna. | X | | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2015

Kommissionen bör göra följande:

Rekommendation 1: Vidta nödvändiga åtgärder för att se till att ekonomiska aktörer behandlas likvärdigt i alla medlemsstater när det gäller tidsfristen för underrättelser om tullskuld efter en revision efter klarering.

X

Rekommendation 2: Ge medlemsstaterna vägledning för att förbättra deras förvaltning av de poster som bokförs i B-räkenskaperna.

X

Rekommendation 3: Se till att medlemsstaterna redovisar de belopp som tagits ut från B-räkenskaperna korrekt och gör dem tillgängliga.

X

Rekommendation 4: Så långt det är möjligt göra det lättare för medlemsstaterna att driva in tullskulder i de fall då gäldenärerna inte är baserade i en EU-medlemsstat.

X

Rekommendation 5: Förbättra kontrollerna av beräkningarna av EES-/Eftaländernas bidrag och korrigeringsmekanismerna.

X

Kommentarer till vår analys av gjorda framsteg:

Rekommendation 1:
  Kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (som ännu inte har godkänts av rådet) och övervägt att utföra en undersökning i alla medlemsstater med avsikten att inleda rättsliga utredningar där så krävs.

Rekommendation 2:
  Kommissionen har genomfört flera informationsåtgärder och utfärdat två vägledande dokument, vilket bidrar till att förbättra medlemsstaternas förvaltning av B-räkenskaperna. Emellertid skulle kommissionen enligt vår uppfattning kunna ge mer praktisk vägledning om hur poster ska bokföras i de olika kolumnerna i A- och B-räkenskapsrapporterna (såsom krävs enligt kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2018/194 av den 8 februari 2018) (se punkt 4.10).

Rekommendation 3:
  Inkonsekvenserna mellan vissa medlemsstaters A- och B-räkenskapsrapporter har eliminerats. Problemet kvarstår i fråga om en medlemsstat, men det är mindre omfattande än tidigare år. Kommissionen anger att den kommer att fortsätta följa upp detta tills problemet är löst (se punkt 4.10).

Rekommendation 4:
  I och med att unionens tullkodex trädde i kraft 2016 fick man ytterligare verktyg för att se till att relevanta uppgifter samlas in. Dessa förbättringar löste dock inte problemet helt. Kommissionen bedömer ändamålsenligheten i tullkodexens bestämmelser för att hantera de problem vi noterade gällande indrivning av tullskulder. Detta arbete pågår fortfarande.

Rekommendation 5:
  Kommissionen har förbättrat och stärkt förfarandena och checklistorna för beräkning av bidragen från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES)/Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) och tillhörande korrigeringsmekanismer.

---

KAPITEL 5

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 5.1–5.8 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | 5.2–5.6 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 5.7–5.8 |
| --- | --- |

| Del 1: Transaktionernas korrekthet | 5.9–5.36 |
| --- | --- |

| Ett betydande antal av de kvantifierbara fel som konstaterades gällde icke stödberättigande personalkostnader | 5.16–5.17 |
| --- | --- |

| Vanliga fel i andra direkta kostnader | 5.18 |
| --- | --- |

| Bland privata enheter, särskilt små och medelstora företag och nya deltagare, förekommer fel i högre utsträckning | 5.19 |
| --- | --- |

| De flesta icke kvantifierbara felen gällde tidsregistrering och förseningar vid fördelning av medel | 5.20–5.21 |
| --- | --- |

| Horisont 2020: kostnader för stor forskningsinfrastruktur – krångliga förfaranden för förhandskontroller med liten effekt på förebyggandet av fel | 5.22 |
| --- | --- |

| Erasmus+: skillnad mellan nationella regler och EU:s regler | 5.23 |
| --- | --- |

| Erasmus+: bidragsförvaltningen vid Eacea behöver bli ännu bättre | 5.24–5.26 |
| --- | --- |

| De årliga verksamhetsrapporterna ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen | 5.27–5.30 |
| --- | --- |

| Granskning av den information om korrekthet som lämnas av granskningsobjektet | 5.31–5.36 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 5.37–5.40 |
| --- | --- |

| Slutsats | 5.37–5.38 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 5.39–5.40 |
| --- | --- |

| Del 2: Problem med output och resultat (prestation) inom forskning och innovation | 5.41–5.43 |
| --- | --- |

| Merparten av projekten uppnådde den förväntade outputen och de förväntade resultaten | 5.43 |
| --- | --- |

| Bilaga 5.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

Bilaga 5.1 –

| Bilaga 5.2 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

Bilaga 5.2 –

Inledning

| 5.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för underrubrik 1a Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 5.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna underrubrik 2018.






  Ruta 5.1


  Underrubrik i den fleråriga budgetramen – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning – Fördelning 2018


















  (1) | I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter). |
| --- | --- | --- |

5.1.

Ruta 5.1

Underrubrik i den fleråriga budgetramen – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning – Fördelning 2018

Image 32

Image 33

(1)

I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

| Källa: | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018.

Kort beskrivning av Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

| 5.2. | De program som finansieras av anslag som fördelats till denna underrubrik är av central betydelse för det europeiska projektet och syftar till att främja ett samhälle för alla, stimulera tillväxt och skapa sysselsättning i EU. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Till politikområdet hör utgifter för forskning och innovation, utbildning, transeuropeiska energinät, transportnät och telekommunikationsnät, rymdprogram och företagsutveckling. De största programmen som finansieras under denna underrubrik är sjunde ramprogrammet (1) och Horisont 2020 (2) för forskning och innovation samt Erasmus+ för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Politikområdet omfattar också stora infrastrukturprojekt, till exempel rymdprogrammen Galileo (EU:s globala system för satellitnavigering) och Egnos (European Geostationary Navigation Overlay Service), EU:s bidrag till den internationella termonukleära reaktorn och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Merparten av kostnaderna för dessa program förvaltas direkt av kommissionen och utgörs av bidrag till offentliga eller privata stödmottagare som deltar i projekt. Kommissionen betalar ut förskott till stödmottagare efter undertecknandet av en bidragsöverenskommelse eller ett finansieringsbeslut och ersätter de kostnader som EU finansierar och som stödmottagarna rapporterar och drar av de förskott som den har betalat. När det gäller Erasmus+ förvaltas utgifterna till största delen av nationella programkontor för kommissionens räkning (omkring 80 % av bidragen), medan genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) förvaltar resterande 20 %. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Den största risken när det gäller transaktionernas korrekthet är att stödmottagarna redovisar icke stödberättigande kostnader som varken upptäcks eller korrigeras innan de ersätts. Denna risk är särskilt hög i program med komplexa regler för ersättning av stödberättigande kostnader, såsom forskningsprogram. Reglerna kan feltolkas av stödmottagarna, särskilt av dem som är mindre bekanta med reglerna, såsom små och medelstora företag och förstagångsdeltagare eller deltagare från länder utanför EU. |
| --- | --- |

5.6.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 5.7. | För att tillhandahålla en särskild bedömning granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  ett urval av 130 transaktioner, i enlighet med
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna underrubrik i den fleråriga budgetramen (3). Det bestod av 81 transaktioner avseende forskning och innovation (22 inom sjunde ramprogrammet och 59 inom Horisont 2020) och 49 transaktioner avseende andra program och aktiviteter, särskilt Erasmus+, FSE och rymdprogram. De stödmottagare som vi granskade fanns i 19 medlemsstater och fyra icke-medlemsländer. Vårt mål var att bidra till den samlade revisionsförklaringen, såsom beskrivs i
  bilaga 1.1
  . |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | För Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning granskade vi även följande för 2018:






  — | Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för forskning och innovation, Eacea och genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme), konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp, framtida korrigeringar och återkrav och införandet av dem i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport. |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från generaldirektoratet för forskning och innovation, Eacea och genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme), konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp, framtida korrigeringar och återkrav och införandet av dem i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport.

| — | Tillförlitligheten i kommissionens efterhandsrevisioner av transaktionernas korrekthet i Horisont 2020. Vi utförde granskningen med beaktande av vår strategi som innebär att en bestyrkandemetod ska tillämpas i framtiden. |
| --- | --- |

—

Tillförlitligheten i kommissionens efterhandsrevisioner av transaktionernas korrekthet i Horisont 2020. Vi utförde granskningen med beaktande av vår strategi som innebär att en bestyrkandemetod ska tillämpas i framtiden.

| — | Kommissionens rapportering om forsknings- och innovationsprojekts resultat och output (prestation) när det gäller
  del 2
  i detta kapitel. |
| --- | --- |

—

Kommissionens rapportering om forsknings- och innovationsprojekts resultat och output (prestation) när det gäller
  del 2
  i detta kapitel.

Del 1: Transaktionernas korrekthet

| 5.9. | Bilaga 5.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 130 transaktioner som vi granskade innehöll 54 (41,5 %) fel. På grundval av de 31 fel som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån för underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen, inklusive kostnader med låg risk, som helhet till 2,0 % (4). Denna siffra är lägre än de två föregående åren, då den uppskattade felnivån låg strax över 4 %. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Hänsyn bör tas till den stora mångfalden av program och kostnadstyper i den granskade populationen för denna underrubrik och de olika risknivåer, och följaktligen felnivåer, som det medför (se
  ruta 5.2
  ).






  Ruta 5.2


  Fördelning av den granskade population 2018 för underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen
















  Källa: | Europeiska revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

5.10.

Ruta 5.2

Fördelning av den granskade population 2018 för underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen

Image 34

Källa:

Europeiska revisionsrätten.

| 5.11. | Ruta 5.3
  visar hur felnivån är fördelad mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2018, med åtskillnad mellan forskningstransaktioner och övriga transaktioner.






  Ruta 5.3


  Fördelning av den uppskattade felnivån per transaktions- och feltyp
















  Källa: | Europeiska revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

5.11.

Ruta 5.3

Fördelning av den uppskattade felnivån per transaktions- och feltyp

Image 35

Källa:

Europeiska revisionsrätten.

| 5.12. | Liksom tidigare år är forskningsutgifter ett område med högre risk och den främsta källan till fel. Vi upptäckte kvantifierbara fel som hör samman med icke stödberättigande kostnader i 27 av de 81 transaktionerna i urvalet som gällde forskning och innovation (8 inom sjunde ramprogrammet och 19 inom Horisont 2020), vilka står för 94 % av den uppskattade felnivån för denna underrubrik 2018. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Detta är det första året som Horisont 2020 stod för huvuddelen av forskningsprojekten i vårt urval (över 70 %). De förenklingsåtgärder som har införts genom detta program, särskilt fastställandet av en schablonsats för indirekta kostnader och möjligheten för stödmottagarna att använda ett fast antal produktiva timmar per år för att beräkna timkostnaden, har minskat risken för fel. Detta kan ha bidragit till minskningen av den övergripande felprocenten för underrubriken. Men trots förbättringarna av programmets utformning och kommissionens kontrollstrategi visar våra resultat att forskningsutgifterna ensamma fortfarande innehåller väsentliga fel. Kommissionen uppskattar själv att felprocenten för Horisont 2020 ligger över väsentlighetsgränsen på 2 % (se punkt 5.28). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | När det gällde övriga program och verksamheter upptäckte vi kvantifierbara fel i 4 av de 49 transaktionerna i urvalet. Felen gällde projekt inom Erasmus+ och FSE-programmen och bestod av följande:






  a) | Stödmottagare som hade redovisat kostnader för icke stödberättigande verksamhet eller felaktig beräkning av ersättningar i samband med studentutbyten eller resor (Erasmus+). |
| --- | --- | --- |

5.14.

a)

Stödmottagare som hade redovisat kostnader för icke stödberättigande verksamhet eller felaktig beräkning av ersättningar i samband med studentutbyten eller resor (Erasmus+).

| b) | Felaktig beräkning av personalkostnader eller, i ett fall, deklaration av icke stödberättigande moms i kostnadsredovisningen (FSE). |
| --- | --- |

b)

Felaktig beräkning av personalkostnader eller, i ett fall, deklaration av icke stödberättigande moms i kostnadsredovisningen (FSE).

| 5.15. | Kommissionen hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade fyra av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna hade liten effekt på våra beräkningar eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för detta kapitel med endast 0,1 procentenheter. I åtta fall av kvantifierbara fel begångna av stödmottagarna innehöll ersättningsanspråken sådan information att kommissionen, de nationella myndigheterna eller den oberoende revisorn borde ha förhindrat eller upptäckt och korrigerat felen innan kostnaderna godkändes. Exempel på detta är att en felaktig metod användes för att beräkna personalkostnader och att icke stödberättigande kostnader togs med i ersättningsanspråket. Om kommissionen hade använt all den information som den hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 0,3 procentenheter lägre. |
| --- | --- |

5.15.

Ett betydande antal av de kvantifierbara fel som konstaterades gällde icke stödberättigande personalkostnader

| 5.16. | Den finansieringsmodell som används bygger på ersättning av stödberättigande kostnader där reglerna för redovisning av personalkostnader är komplexa. Beräkningen av dessa kostnader är fortfarande en stor källa till fel i ersättningsanspråken. Horisont 2020 har i regel enklare finansieringsregler än sjunde ramprogrammet, men vissa aspekter av metoden för att beräkna personalkostnader har ökat i komplexitet, vilket ökar risken för fel. Dessa iakttagelser gjorde vi även i vår särskilda rapport nr 28/2018 (5) där vi uppmärksammade de svårigheter som vissa förändringar har fört med sig för stödmottagarna. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Ett nytt inslag i Horisont 2020 som ofta leder till fel är regeln att den årliga timkostnaden från det senaste, avslutade räkenskapsåret ska användas i redovisningen av kostnader avseende det efterföljande (ej avslutade) rapporteringsåret. Denna regel är svår att tillämpa och återspeglar ofta inte stödmottagarens faktiska kostnader, eftersom den inte beaktar eventuella löneökningar från ett år till ett annat. |
| --- | --- |

5.17.

Vanliga fel i andra direkta kostnader

| 5.18. | Andelen andra direkta kostnader i den uppskattade felnivån är högre än förra året. En del av felen gällde utrustningskostnader som felaktigt debiterats EU-projekt till fullo. De kostnader för stora infrastrukturprojekt som vissa stödmottagare hade redovisat bidrog också till den uppskattade felnivån (mer information finns i punkt 5.22). Andra källor till fel var bland annat icke stödberättigande moms och ersättning av resekostnader som inte hade med det granskade EU-projektet att göra. |
| --- | --- |

5.18.

Bland privata enheter, särskilt små och medelstora företag och nya deltagare, förekommer fel i högre utsträckning

| 5.19. | En av strategierna för att stärka den europeiska forskningen är att öka den privata sektorns deltagande, särskilt nystartade företags och små och medelstora företags deltagande. Mer än 50 % av de kvantifierbara fel som vi konstaterade (17 av 31) gällde finansiering till privata stödmottagare, trots att dessa transaktioner endast utgjorde 39 (30 %) av de 130 transaktionerna i urvalet. Nya deltagare och små och medelstora företag utgjorde ungefär 10 % av det totala urvalet, men deras andel av de kvantifierbara felen var 30 %. En särskilt vanlig källa till fel i våra revisioner är att små och medelstora företag redovisar lönekostnader felaktigt. Resultaten visar att små och medelstora företag och nya deltagare gör fel oftare än andra stödmottagaree, vilket även bekräftas av kommissionens revisioner. Ett exempel ges i
  ruta 5.4
  .






  Ruta 5.4


  Flera fel i ett enda ersättningsanspråk från ett litet eller medelstort företag






  Ett litet eller medelstort företag i hälso- och sjukvårdssektorn i Förenade kungariket redovisade 1,1 miljoner euro i personalkostnader, underleverantörskostnader och andra kostnader. Nio av de tio poster som granskades innehöll väsentliga fel, som utgjorde mellan 10 % och 36 % av värdet hos de enskilda poster som granskades. Framför allt använde inte stödmottagaren en metod för beräkning av personalkostnader i enlighet med reglerna för Horisont 2020. |
| --- | --- |

5.19.

Ruta 5.4

Flera fel i ett enda ersättningsanspråk från ett litet eller medelstort företag

Ett litet eller medelstort företag i hälso- och sjukvårdssektorn i Förenade kungariket redovisade 1,1 miljoner euro i personalkostnader, underleverantörskostnader och andra kostnader. Nio av de tio poster som granskades innehöll väsentliga fel, som utgjorde mellan 10 % och 36 % av värdet hos de enskilda poster som granskades. Framför allt använde inte stödmottagaren en metod för beräkning av personalkostnader i enlighet med reglerna för Horisont 2020.

De flesta icke kvantifierbara felen gällde tidsregistrering och förseningar vid fördelning av medel

| 5.20. | Bland de 130 transaktionerna i urvalet fann vi även 38 icke kvantifierbara fel som gällde bristande efterlevnad av finansieringsreglerna (6). Dessa fall var vanligast i forsknings- och innovationsprojekt och handlade framför allt om brister i stödmottagarnas tidsregistreringssystem, som ofta inte uppfyller grundläggande krav och som därför inte ger tillräcklig säkerhet om hur tillförlitliga uppgifterna om antalet arbetade timmar i det finansierade projektet är. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Vi fann även fall där projektsamordnarens fördelning av EU-medel till andra projektdeltagare var försenad. Även om några av förseningarna var förståeliga skulle de kunna få allvarliga finansiella konsekvenser för projektdeltagare, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.21.

Horisont 2020: kostnader för stor forskningsinfrastruktur – krångliga förfaranden för förhandskontroller med liten effekt på förebyggandet av fel

| 5.22. | Inom Horisont 2020 kan stödmottagarna redovisa aktiverade kostnader och driftskostnader för stor forskningsinfrastruktur om de uppfyller vissa villkor och om kommissionen gjort en positiv förhandsbedömning av deras metod för kostnadsberäkning. Förhandskontrollen kräver mycket tid och andra resurser och kan ta upp till två år och involvera flera kommissionsbesök i stödmottagarens lokaler. Detta var fallet med en av de stödmottagare som vi granskade som hade redovisat kostnader för stor forskningsinfrastruktur. Trots den omfattande förhandskontrollen fann vi dessutom att fel ändå kunde förekomma i tillämpningen av metoden. I två av de tre fallen med redovisningar av kostnader för stor forskningsinfrastruktur konstaterade vi att kostnaderna hade angetts alldeles för högt, nämligen med 75 000 euro (12 % av kostnaderna för den stora forskningsinfrastrukturen) respektive 130 000 euro (30 % av kostnaderna för den stora forskningsinfrastrukturen) på grund av att metoden hade använts felaktigt. |
| --- | --- |

5.22.

Erasmus+: skillnad mellan nationella regler och EU:s regler

| 5.23. | Vid granskningen noterade vi att mottagare av EU-finansiering var skyldiga att följa nationella regler som inte var helt samstämmiga med EU:s principer (se
  ruta 5.5
  ).






  Ruta 5.5


  Exempel där nationella regler och EU:s regler inte är helt samstämmiga







  Exempel 1

  Inom Erasmus+ system för yrkesutbildning är personal som följer med elever på utbyte berättigade till ett dagtraktamente på mellan 90 och 144 euro för vistelser på upp till 14 dagar och till 70 % av detta belopp för längre vistelser. Inom ramen för förenklade kostnadsalternativ betalar EU traktamentet till den organisation där den medföljande personalen är anställd. I Sloveniens nationella regler fastställs emellertid ett belopp på 44 euro per dag för de dagtraktamenten (endast för måltider) som vi granskade, vilket, även om man lägger till de belopp som betalas för logi, är betydligt mindre än de traktamenten som betalas till de stödmottagande organisationerna från Erasmus+-budgeten.

  Exempel 2

  I Slovakien granskade vi ett Erasmus+-projekt som genomfördes i en skola vars budget var kopplad till ett högre regionalt organ. När skolan hade fått Erasmus+-finansieringen från det nationella programkontoret, konstaterade vi att det enligt de nationella finansiella reglerna för offentliga myndigheter var skyldigt att överföra medlen till det högre regionala organet. Därefter fick den några dagar senare tillbaka medlen som då tilldelades skolan för Erasmus+-projektet. Dessa finansiella överföringar mellan skolan och det regionala organet är onödiga för projektgenomförandet och kan medföra finansiella risker och risker för genomförandet. |
| --- | --- |

5.23.

Ruta 5.5

Exempel där nationella regler och EU:s regler inte är helt samstämmiga

Exempel 1

Inom Erasmus+ system för yrkesutbildning är personal som följer med elever på utbyte berättigade till ett dagtraktamente på mellan 90 och 144 euro för vistelser på upp till 14 dagar och till 70 % av detta belopp för längre vistelser. Inom ramen för förenklade kostnadsalternativ betalar EU traktamentet till den organisation där den medföljande personalen är anställd. I Sloveniens nationella regler fastställs emellertid ett belopp på 44 euro per dag för de dagtraktamenten (endast för måltider) som vi granskade, vilket, även om man lägger till de belopp som betalas för logi, är betydligt mindre än de traktamenten som betalas till de stödmottagande organisationerna från Erasmus+-budgeten.

Exempel 2

I Slovakien granskade vi ett Erasmus+-projekt som genomfördes i en skola vars budget var kopplad till ett högre regionalt organ. När skolan hade fått Erasmus+-finansieringen från det nationella programkontoret, konstaterade vi att det enligt de nationella finansiella reglerna för offentliga myndigheter var skyldigt att överföra medlen till det högre regionala organet. Därefter fick den några dagar senare tillbaka medlen som då tilldelades skolan för Erasmus+-projektet. Dessa finansiella överföringar mellan skolan och det regionala organet är onödiga för projektgenomförandet och kan medföra finansiella risker och risker för genomförandet.

Erasmus+: bidragsförvaltningen vid Eacea behöver bli ännu bättre

| 5.24. | År 2017 rapporterade Europeiska kommissionens tjänst för internrevision (IAS) om bidragsförvaltningen i fas I av Erasmus+ och Kreativa Europa (från förslagsinfordran till undertecknande av kontrakt). År 2018 inledde den en uppföljning och drog slutsatsen att dess rekommendationer från revisionen hade genomförts på ett tillfredsställande och ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | År 2018 gick IAS över till att granska bidragsförvaltningen i fas II (från projektövervakning till betalning). Detta resulterade i fyra iakttagelser och rekommendationer, varav en var ”kritisk”(internkontrollsystemens funktion), två var ”mycket viktiga”och en var ”viktig”. Enligt en begränsad uppföljningsgranskning anser IAS att de underliggande riskerna delvis har reducerats tack vare de omedelbara åtgärder som Eacea vidtog. IAS har därför nedgraderat rekommendationen från ”kritisk”till ”mycket viktig”. Alla rekommendationer kvarstår, men ingen av dem har överskridit tidsfristen och genomförandet pågår. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | I sin årliga verksamhetsrapport för 2018 konstaterade genomförandeorganet, vilket vår granskning bekräftade, att stora förbättringar behövs när det gäller internkontrollsystemets funktion, varför en reservation om systemet utfärdats för andra året i rad. |
| --- | --- |

5.26.

De årliga verksamhetsrapporterna ger en rättvisande bild av den ekonomiska förvaltningen

| 5.27. | De årliga verksamhetsrapporter som vi granskade (7) gav en rättvisande bild av generaldirektoratens och genomförandeorganens ekonomiska förvaltning när det gällde de underliggande transaktionernas korrekthet. Generellt bekräftade den lämnade informationen våra resultat och slutsatser. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | Liksom tidigare år innehåller rapporterna från alla generaldirektorat med utgifter för forskning och innovation en reservation om utbetalningar för ersättningsanspråk inom sjunde ramprogrammet för forskning eftersom procentsatsen för kvarstående fel är högre än 2 % (8). Vad beträffar Horisont 2020 rapporterade kommissionen på grundval av sina egna revisioner en förväntad representativ felprocentsats på 3,32 % och en procentsats för kvarstående fel på 2,22 %. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | Kommissionen har infört ett förfarande för att se till att systematiska fel av stödmottagare som upptäcks vid en revision korrigeras i pågående projekt. När det gäller sjunde ramprogrammet genomfördes förfarandet i 3 932 av 6 821 projekt inom ramen för GD Forskning och innovation där det kan ha funnits systematiska fel. Vid utgången av 2018 var genomförandegraden för korrigering av systematiska fel därför endast 57,6 %. Det är lägre än den förväntade genomförandegraden i detta skede och ökar risken för att det inte kommer att göras någon återvinning. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Vi konstaterade också att GD Forskning och innovation vid utgången av 2018 hade 26 rekommendationer från IAS som inte hade genomförts, varav nio var försenade. Ingen av de försenade rekommendationerna hade klassats som ”mycket viktiga”. En ”mycket viktig”kvarstående rekommendation som IAS lämnat på senare tid rör övervakningen av stödmottagarnas fullgörande av kontraktsenliga skyldigheter och rapporteringskrav gällande spridning och utnyttjande av projektresultat. Lämplig spridning och utnyttjande av resultaten bidrar till ändamålsenligheten i finansieringen av forskning och innovation på ett övergripande plan. Vi noterade att projektbedömningsrapporter ganska ofta visade på problem med uppfyllandet av dessa krav, vilket bekräftar behovet av större ansträngningar i det här avseendet (se punkt 5.43). |
| --- | --- |

5.30.

Granskning av den information om korrekthet som lämnas av granskningsobjektet

| 5.31. | Som en del av vår strategi för 2018–2020 strävar vi efter att bättre utnyttja den information om korrekthet som kommissionen tillhandahåller. Kommissionen använder resultaten från sina efterhandsrevisioner som grund för att beräkna riskbeloppet vid betalning. För Horisont 2020 valde vi ut 20 revisionsakter som hade avslutats fram till den 1 maj 2018 från kommissionens första gemensamma representativa urval. Vårt mål var att titta på revisioner som utförts av både kommissionen själv och av anlitade externa revisorer och fastställa om vi kan förlita oss på resultaten. Vi valde slumpvis ut 5 revisioner som utförts av den gemensamma revisionstjänsten (9) och 15 revisioner som lagts ut på externa revisorer, närmare bestämt 5 vardera för de tre privata revisionsföretag som utför revisioner för kommissionens räkning. Vi tog inte med resultaten av detta arbete i vår transaktionsgranskning av utgifterna 2018. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | I den första etappen av vår bedömning granskade vi revisionsakterna (arbetspapper och styrkande handlingar) vid den gemensamma revisionstjänsten och på de privata revisionsföretagen. Vid denna granskning identifierade vi elva revisioner där vi måste vidta ytterligare granskningsåtgärder, framför allt på grund av att vi behövde få tillgång till ytterligare styrkande handlingar och/eller att det fanns avvikelser i arbetspapperen som gjorde att vi inte kunde bekräfta slutsatserna av revisionen. Vi vidtog dessa ytterligare granskningsåtgärder genom antingen en skrivbordsgranskning (ytterligare handlingar begärdes in från stödmottagarna i tre fall) eller ett granskningsbesök hos stödmottagaren (åtta fall). |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | De ytterligare granskningsåtgärderna visade på brister i dokumentationen, konsekvensen vid urval och rapporteringen samt i kvaliteten på granskningsåtgärderna i vissa av de granskade akterna. Till exempel fann vi icke stödberättigande belopp som inte hade upptäckts av revisorerna på grund av otillräcklig granskning vid deras revision och fel i beräkningen av de personalkostnader som stödmottagare hade begärt ersättning för. Visserligen var den ekonomiska inverkan i några av fallen inte väsentlig, men i 10 (10) av de 20 revisionsakterna i urvalet kunde vi inte förlita oss på revisionsslutsatserna. Därför kan vi för närvarande inte använda oss av resultaten av kommissionens revisionsarbete. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Utöver det som nämnts ovan konstaterade vi ett problem med metoden för att beräkna felnivån för Horisont 2020. Efterhandsrevisionerna strävar efter att täcka en så stor del som möjligt av de godkända kostnaderna men omfattar sällan alla kostnaderna. Felprocenten beräknas som en andel av alla godkända kostnader och inte av det belopp som faktiskt granskats. Det betyder att nämnaren i felberäkningen är högre och att felprocenten därmed är för lågt angiven. Om de konstaterade felen är systematiska, extrapoleras felet, vilket delvis kompenserar för den ovannämnda för låga angivelsen. Men eftersom extrapolering inte görs för icke-systematiska fel, är den övergripande felprocenten likväl för lågt angiven. Hur mycket för låg felprocenten är kan inte kvantifieras. Därför är det omöjligt att avgöra om effekten av den för lågt angivna felnivån är väsentlig eller inte. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | En konsekvens av detta är att vi 2019 kommer att genomföra ytterligare en cykel av granskningar av senare revisioner som avslutats sedan vi gjorde vårt ursprungliga urval för att få en större population av revisionsbevis som vi kan grunda vår bedömning på. Det gör också att vi kan beakta eventuella senare förbättringar jämfört med de revisioner som granskades 2018, vilka utfördes i början av Horisont 2020-programmet. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | Vi granskade även informationen i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport för 2018 vad gäller den uppskattade risken vid betalning för de politikområden som ingår i underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen. Kommissionen beräknar ingen gemensam procentsats för hela rubriken, utan två separata – en för Forskning, näringsliv, rymden, energi och transport (1,9 %) och en för Annan inre politik (0,7 %). Baserat på kommissionens siffror beräknade vi procentsatsen för underrubrik 1a som helhet till 1,6 %. Den här procentsatsen ligger inom ramen för vår egen uppskattning av felnivån. Men enligt vår uppfattning är den för lågt angiven, till följd av de metodiska problem som beskrivs i punkt 5.34 ovan. |
| --- | --- |

5.36.

Slutsats och rekommendationer

Slutsats

| 5.37. | De samlade revisionsbevis som vi har inhämtat och lägger fram i detta kapitel visar att felnivån i utgifterna för Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning låg på väsentlighetsgränsen. För denna underrubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 2,0 % (se
  bilaga 5.1
  ). Våra resultat visar emellertid att forskningsutgifter fortsätter att vara ett område med högre risk och den främsta källan till fel. |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | Det riskbelopp vid betalning som anges i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten ligger inom ramen för vår uppskattning av felnivån (se punkt 5.36). |
| --- | --- |

5.38.

Rekommendationer

| 5.39. | Bilaga 5.2
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de fyra rekommendationer som vi lämnade i vår årsrapport för 2015 och de fyra rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2017 för vilka tidsfristen för genomförande var utgången av 2018. Kommissionen hade genomfört fyra rekommendationer fullt ut och genomfört fyra i de flesta avseenden. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | Utifrån denna granskning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2018 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

5.40.

Rekommendation 5.1

Kommissionen bör utföra mer riktade kontroller av små och medelstora företags och nya deltagares ersättningsanspråk och intensifiera informationskampanjen om finansieringsreglerna riktad till dessa viktiga stödmottagare.

Måldatum för genomförande: 2020.

Rekommendation 5.2

Kommissionen bör till nästa ramprogram ytterligare förenkla reglerna för beräkning av personalkostnader och bedöma mervärdet av mekanismen för kostnader för stor forskningsinfrastruktur och granska hur de metoder den använder kan förbättras.

Måldatum för genomförande: slutet av 2020.

Rekommendation 5.3

För Horisont 2020 bör kommissionen följa upp de iakttagelser som gjordes inom ramen för vår översyn av efterhandsrevisionerna med avseende på dokumentationen, konsekvensen vid urval och rapporteringen samt kvaliteten på granskningsförfarandena.

Datum för genomförande: mitten av 2020.

Rekommendation 5.4

Kommissionen bör omgående följa upp de iakttagelser som gjorts av kommissionens tjänst för internrevision gällande

| — | Eaceas internkontrollsystem för bidragsförvaltningsprocessen för Erasmus+, |
| --- | --- |

—

Eaceas internkontrollsystem för bidragsförvaltningsprocessen för Erasmus+,

| — | övervakningen av fullgörande av kontraktsenliga skyldigheter och rapporteringskrav gällande spridning och utnyttjande av resultat från forsknings- och innovationsprojekt. |
| --- | --- |

—

övervakningen av fullgörande av kontraktsenliga skyldigheter och rapporteringskrav gällande spridning och utnyttjande av resultat från forsknings- och innovationsprojekt.

Datum för genomförande: mitten av 2020.

Del 2: Problem med output och resultat (prestation) inom forskning och innovation

| 5.41. | Vi bedömde kommissionens rapportering om output och resultat (prestation) av 50 forsknings- och innovationsprojekt i urvalet (11). 23 av projekten hade redan avslutats. Vi bedömde inte direkt kvaliteten på den forskning som bedrivits eller projektens effekt när det gällde att uppnå det politiska målet att förbättra forskning och innovation. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | För varje projekt granskade vi den bedömningsrapport som fylls i av kommissionens projektansvarige som en del av kontrollerna innan de redovisade kostnaderna ersätts. Vi noterade den projektansvariges slutsats om huruvida






  — | de rapporterade framstegen när det gäller output och resultat överensstämde med målen i bidragsöverenskommelsen, |
| --- | --- | --- |

5.42.

—

de rapporterade framstegen när det gäller output och resultat överensstämde med målen i bidragsöverenskommelsen,

| — | de kostnader som hade påförts projektet var rimliga med tanke på de rapporterade framstegen, |
| --- | --- |

—

de kostnader som hade påförts projektet var rimliga med tanke på de rapporterade framstegen,

| — | projektets output och resultat hade spridits i enlighet med kraven i bidragsöverenskommelsen. |
| --- | --- |

—

projektets output och resultat hade spridits i enlighet med kraven i bidragsöverenskommelsen.

Merparten av projekten uppnådde den förväntade outputen och de förväntade resultaten

| 5.43. | Enligt kommissionens rapporter hade merparten av projekten uppnått den förväntade outputen och de förväntade resultaten. Men kommissionens rapporter visade också att flera projekt hade stött på problem som försämrade deras resultat:






  — | I tio fall överensstämde de rapporterade framstegen endast delvis med de mål man hade kommit överens med kommissionen om, och i två fall överensstämde de inte med målen. |
| --- | --- | --- |

5.43.

—

I tio fall överensstämde de rapporterade framstegen endast delvis med de mål man hade kommit överens med kommissionen om, och i två fall överensstämde de inte med målen.

| — | I tre fall ansåg kommissionen att de redovisade kostnaderna inte var rimliga i förhållande till de framsteg som hade gjorts. |
| --- | --- |

—

I tre fall ansåg kommissionen att de redovisade kostnaderna inte var rimliga i förhållande till de framsteg som hade gjorts.

| — | I tio fall hade projektens output och resultat endast delvis spridits. I två fall hade de inte spridits alls. |
| --- | --- |

—

I tio fall hade projektens output och resultat endast delvis spridits. I två fall hade de inte spridits alls.

---

(1)  Sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (2007–2013).

(2)  Ramprogrammet för forskning och innovation 2014–2020 (Horisont 2020).

(3)  Detta urval delades upp i två huvudstratum utifrån vår bedömning av risken avseende korrekthet. Det första stratumet inkluderade högriskområden (särskilt sjunde ramprogrammet och Horisont 2020) med en ökad revisionstäckning liksom andra högriskområden (såsom FSE). Det andra stratumet omfattade kostnader med låg risk, till exempel administrativa kostnader och rymdprogrammen.

(4)  Vi baserar vår beräkning av fel på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 0,7 % och 3,2 % (den undre respektive övre felgränsen).

(5)  Särskild rapport nr 28/2018 De flesta förenklingsåtgärder som införts i Horisont 2020 har gjort livet lättare för stödmottagarna, men det finns fortfarande möjligheter till förbättringar.

(6)  Femton transaktioner innehöll både kvantifierbara och icke kvantifierbara fel.

(7)  GD Forskning och innovation, genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) och genomförandeorganet för små och medelstora företag (Easme).

(8)  Kommissionen rapporterar en förväntad representativ felprocentsats över flera år på 5,26 % för kostnader inom sjunde ramprogrammet. Den rapporterar procentsatser för kvarstående fel endast för varje berört generaldirektorat, vilka varierar men ligger över 2 %.

(9)  Den gemensamma revisionstjänsten för utgifter inom Horisont 2020, ramprogrammet för forskning och innovation, vid Europeiska kommissionens GD Forskning och innovation.

(10)  I fråga om två av fallen, som rör projekt för små och medelstora företag, fas I, förlitar sig den gemensamma revisionstjänsten enbart på förfaranden för förhandskontroll som utförs av andra kommissionsavdelningar.

(11)  Vi bedömde resultat och output (prestation) för samverkansprojekt med flera deltagare och undantagna transaktioner, t.ex. rörlighetsutbetalningar till enskilda forskare.

BILAGA 5.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – KONKURRENSKRAFT FÖR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 130 | 130 |
| UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN | | |
| Uppskattad felnivå | 2,0  % | 4,2  % |
| | Övre felgräns | 3,2  % | |
| | Undre felgräns | 0,7  % | |

2018

2017

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

130

130

UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

2,0  %

4,2  %

Övre felgräns

3,2  %

Undre felgräns

0,7  %

BILAGA 5.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – KONKURRENSKRAFT FÖR TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg |
| --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2015 | Rekommendation 1:

  Kommissionen, de nationella myndigheterna och de oberoende revisorerna bör använda all relevant information som är tillgänglig för att förhindra eller upptäcka och korrigera fel innan ersättning betalas ut. | | X | | | | |
| Rekommendation 2:

  Kommissionen bör utfärda en vägledning till stödmottagarna om de specifika skillnader som finns mellan Horisont 2020, sjunde ramprogrammet och liknande program. | X | | | | | |
| Rekommendation 3:

  Kommissionen bör utfärda gemensamma riktlinjer till de verkställande organen om utgifter för forskning och innovation för att se till att stödmottagare behandlas lika när revisionsrekommendationer genomförs för återvinning av icke stödberättigande kostnader. | X | | | | | |
| Rekommendation 4:

  Kommissionen bör noga övervaka genomförandet av extrapolerade korrigeringar som grundas på efterhandsrevisionerna av kostnader som ersatts inom sjunde ramprogrammet. | | X | | | | |
| 2017 | Före utgången av 2018 bör kommissionen göra följande:

  Rekommendation 1:

  Kommissionen bör när det gäller Horisont 2020 ytterligare förtydliga reglerna för personalkostnader, se över metoden för personalkostnader och komplettera listan med punkter för olika länder. | | X | | | | |
| Rekommendation 2:

  Kommissionen bör när det gäller FSE göra stödmottagare mer medvetna om reglerna för stödberättigande, särskilt genom att klargöra skillnaden mellan ett genomförandeavtal och ett underleverantörskontrakt. | | X | | | | |
| Rekommendation 3:

  Kommissionen bör omgående åtgärda de brister som identifierats av tjänsten för internrevision






  — | i Eaceas bidragsförvaltningsprocess för Erasmus+ |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2015

Rekommendation 1:

Kommissionen, de nationella myndigheterna och de oberoende revisorerna bör använda all relevant information som är tillgänglig för att förhindra eller upptäcka och korrigera fel innan ersättning betalas ut.

X

Rekommendation 2:

Kommissionen bör utfärda en vägledning till stödmottagarna om de specifika skillnader som finns mellan Horisont 2020, sjunde ramprogrammet och liknande program.

X

Rekommendation 3:

Kommissionen bör utfärda gemensamma riktlinjer till de verkställande organen om utgifter för forskning och innovation för att se till att stödmottagare behandlas lika när revisionsrekommendationer genomförs för återvinning av icke stödberättigande kostnader.

X

Rekommendation 4:

Kommissionen bör noga övervaka genomförandet av extrapolerade korrigeringar som grundas på efterhandsrevisionerna av kostnader som ersatts inom sjunde ramprogrammet.

X

2017

Före utgången av 2018 bör kommissionen göra följande:

Rekommendation 1:

Kommissionen bör när det gäller Horisont 2020 ytterligare förtydliga reglerna för personalkostnader, se över metoden för personalkostnader och komplettera listan med punkter för olika länder.

X

Rekommendation 2:

Kommissionen bör när det gäller FSE göra stödmottagare mer medvetna om reglerna för stödberättigande, särskilt genom att klargöra skillnaden mellan ett genomförandeavtal och ett underleverantörskontrakt.

X

Rekommendation 3:

Kommissionen bör omgående åtgärda de brister som identifierats av tjänsten för internrevision

—

i Eaceas bidragsförvaltningsprocess för Erasmus+

| — | i övervakningen av forsknings- och innovationsprojekt. |
| --- | --- |

—

i övervakningen av forsknings- och innovationsprojekt.

X

---

KAPITEL 6

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 6.1–6.12 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning | 6.2–6.6 |
| --- | --- |

| Politiska mål och finansieringsinstrument | 6.2 |
| --- | --- |

| Ramen för genomförande, kontroll och garanti | 6.3–6.6 |
| --- | --- |

| Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod | 6.7–6.12 |
| --- | --- |

| Del 1 — Transaktionernas korrekthet | 6.13–6.70 |
| --- | --- |

| Resultat av vår genomgång av transaktioner och granskningsarbete som vi upprepade | 6.14–6.40 |
| --- | --- |

| Icke stödberättigande kostnader och projekt | 6.19–6.24 |
| --- | --- |

| Överträdelse av inremarknadsregler | 6.25–6.32 |
| --- | --- |

| Bristande efterlevnad av regler för användningen av finansieringsinstrument | 6.33–6.38 |
| --- | --- |

| EU-medel till stödmottagare hölls inne utan motivering och ledde till sena betalningar | 6.39–6.40 |
| --- | --- |

| Vår bedömning av revisionsmyndigheternas arbete | 6.41–6.50 |
| --- | --- |

| Kommissionens säkerhetsarbete och rapportering av kvarstående felprocentsatser i de årliga verksamhetsrapporterna | 6.51–6.70 |
| --- | --- |

| Säkerhet avseende programperioden 2014–2020 | 6.51–6.64 |
| --- | --- |

| Avslutandearrangemang | 6.65–6.70 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 6.71–6.77 |
| --- | --- |

| Slutsats | 6.71–6.75 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 6.76–6.77 |
| --- | --- |

| Del 2 – Bedömning av projektens prestation (output och resultat) | 6.78–6.88 |
| --- | --- |

| Bilaga 6.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen |
| --- | --- |

Bilaga 6.1 –

| Bilaga 6.2 – | Information om EU-åtgärder i medlemsstater |
| --- | --- |

Bilaga 6.2 –

| Bilaga 6.3 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer |
| --- | --- |

Bilaga 6.3 –

Inledning

| 6.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultaten för underrubrik 1b – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – i den fleråriga budgetramen. De betalningar som vi har granskat gäller avslutandet av programperioden 2007–2013 och genomförandet av programperioden 2014–2020. I
  ruta 6.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna underrubrik 2018. Närmare information om granskningspopulationen för 2018 ges i punkt 6.7.






  Ruta 6.1


  Underrubrik 1b i den fleråriga budgetramen – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – fördelning 2018


















  (1) | Beloppet 47,4 miljarder euro består av årliga förskott och mellanliggande betalningar för programperioden 2014–2020 som inte togs med i de räkenskaper som låg till grund för de garantipaket som kommissionen godkände 2018. I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter) ingår därför dessa betalningar inte i vår granskningspopulation för årsrapporten för 2018. |
| --- | --- | --- |

6.1.

Ruta 6.1

Underrubrik 1b i den fleråriga budgetramen – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – fördelning 2018

Image 36

Image 37

(1)

Beloppet 47,4 miljarder euro består av årliga förskott och mellanliggande betalningar för programperioden 2014–2020 som inte togs med i de räkenskaper som låg till grund för de garantipaket som kommissionen godkände 2018. I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter) ingår därför dessa betalningar inte i vår granskningspopulation för årsrapporten för 2018.

| Källa: | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018.

Kort beskrivning av Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

Politiska mål och finansieringsinstrument

| 6.2. | Kostnaderna inom denna underrubrik syftar till att minska skillnaderna i utveckling mellan EU:s olika medlemsstater och regioner och att stärka alla regioners konkurrenskraft (1). Målen ska uppnås med hjälp av följande fonder/instrument:






  — | Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), som syftar till att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna via ekonomiskt stöd till infrastruktursatsningar och produktiva jobbskapande investeringar, främst för företag. |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), som syftar till att avhjälpa de viktigaste regionala obalanserna via ekonomiskt stöd till infrastruktursatsningar och produktiva jobbskapande investeringar, främst för företag.

| — | Sammanhållningsfonden, som i syfte att främja hållbar utveckling finansierar miljö- och transportprojekt i medlemsstater som har en BNI per capita som är lägre än 90 % av EU-genomsnittet. |
| --- | --- |

—

Sammanhållningsfonden, som i syfte att främja hållbar utveckling finansierar miljö- och transportprojekt i medlemsstater som har en BNI per capita som är lägre än 90 % av EU-genomsnittet.

| — | Europeiska socialfonden (ESF), som syftar till att främja en hög sysselsättningsnivå och skapa fler och bättre arbetstillfällen, bland annat genom åtgärder inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet, som riktar sig till regioner med hög ungdomsarbetslöshet samt |
| --- | --- |

—

Europeiska socialfonden (ESF), som syftar till att främja en hög sysselsättningsnivå och skapa fler och bättre arbetstillfällen, bland annat genom åtgärder inom ramen för ungdomssysselsättningsinitiativet, som riktar sig till regioner med hög ungdomsarbetslöshet samt

| — | andra mindre stödordningar, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet, fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) och ett bidrag till fonden för ett sammanlänkat Europa. |
| --- | --- |

—

andra mindre stödordningar, såsom det europeiska grannskapsinstrumentet, fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) och ett bidrag till fonden för ett sammanlänkat Europa.

Ramen för genomförande, kontroll och garanti

| 6.3. | I början av varje programperiod lägger medlemsstaterna i allmänhet fram fleråriga operativa program som sträcker sig över hela den fleråriga budgetramens giltighetstid. När kommissionen har godkänt det operativa programmet delar kommissionen (2) och medlemsstaten på ansvaret för att genomföra det. Medlemsstaternas myndigheter betalar ut stöd till stödmottagarna i enlighet med villkoren för de operativa programmen, och kostnaderna för stödberättigande insatser medfinansieras med hjälp av EU-budgeten. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Den ändrade kontroll- och garantiramen för programperioden 2013–2020 ska säkerställa att den kvarstående felprocenten (3) för betalningarna till operativa program ligger under väsentlighetsgränsen på 2 % som föreskrivs i förordningen (4). De viktigaste delarna av den ändrade kontroll- och garantiramen är följande:






  — | Revisionsmyndigheternas arbete avseende kostnader i årsräkenskaperna. Arbetet resulterar i en årlig kontrollrapport som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen som en del av garantipaketen (5). Där redovisas den kvarstående felprocentsatsen för ett operativt program (eller en grupp av operativa program) och lämnas ett revisionsuttalande om de deklarerade kostnadernas laglighet och om huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar ändamålsenligt. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Revisionsmyndigheternas arbete avseende kostnader i årsräkenskaperna. Arbetet resulterar i en årlig kontrollrapport som medlemsstaterna överlämnar till kommissionen som en del av garantipaketen (5). Där redovisas den kvarstående felprocentsatsen för ett operativt program (eller en grupp av operativa program) och lämnas ett revisionsuttalande om de deklarerade kostnadernas laglighet och om huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar ändamålsenligt.

| — | Det årliga godkännandet av räkenskaper. För godkännandet gör kommissionen framför allt administrativa kontroller av räkenskapernas fullständighet och exakthet innan den godkänner dem och frigör de 10 % som har hållits inne som en garanti (6). |
| --- | --- |

—

Det årliga godkännandet av räkenskaper. För godkännandet gör kommissionen framför allt administrativa kontroller av räkenskapernas fullständighet och exakthet innan den godkänner dem och frigör de 10 % som har hållits inne som en garanti (6).

| — | Därefter gör kommissionen skrivbordskontroller av alla garantipaket och revisioner av korrekthet i medlemsstaterna. Kommissionen gör dessa kontroller för att kunna dra en slutsats om och validera de kvarstående felprocentsatser som revisionsmyndigheterna har rapporterat och offentliggör dem i sina årliga verksamhetsrapporter för påföljande år. |
| --- | --- |

—

Därefter gör kommissionen skrivbordskontroller av alla garantipaket och revisioner av korrekthet i medlemsstaterna. Kommissionen gör dessa kontroller för att kunna dra en slutsats om och validera de kvarstående felprocentsatser som revisionsmyndigheterna har rapporterat och offentliggör dem i sina årliga verksamhetsrapporter för påföljande år.

| 6.5. | Processen som måste föregå avslutandet av operativa program för programperioden 2007–2013 kan jämföras med den som beskrivs i punkt 6.4 där bedömningen av garantipaket för perioden 2014–2020 ingår. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Vi gav en närmare beskrivning av kontroll- och garantiramen i vår årsrapport för 2017 (7). Se även
  figur 6.1
  .






  Figur 6.1


  Kontroll- och garantiram för programperioden 2014–2020
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

6.6.

Figur 6.1

Kontroll- och garantiram för programperioden 2014–2020

Image 38

Källa:

Revisionsrätten.

Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod

| 6.7. | Under 2018 godkände kommissionen räkenskaper med kostnader för 248 av 419 beviljade operativa program (cirka 11,9 miljarder euro). Räkenskaperna härstammade från 202 garantipaket som samtliga 28 medlemsstater hade lämnat in för programperioden 2014–2020. Därutöver avslutade kommissionen helt eller delvis (8) 217 operativa program (cirka 11,7 miljarder euro) från programperioden 2007–2013. Vår granskningspopulation (cirka 23,6 miljarder euro) utgjordes av de kostnader som omfattades av garantipaketen för räkenskapsåret 2016/2017 (perioden 2014–2020) och de kostnader som hade attesterats av attesterande myndigheter och revisionsmyndigheternas underliggande slutliga kontrollrapporter om 2007–2013. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Vårt mål var att bidra till den samlade revisionsförklaringen, såsom beskrivs i
  bilaga 1.1
  . Genom att ta hänsyn till det utmärkande för utgiftsområdets kontroll- och garantiram ville vi även bedöma i vilken utsträckning det går att förlita sig på revisionsmyndigheternas och kommissionens arbete. Syftet var att se om vi skulle kunna använda deras arbete mer i framtiden och därför identifiera var det behöver förbättras. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | För
  del 1
  av kapitlet, som är inriktat på korrekthet, granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  följande för området Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning 2018:






  a) | Ett urval av 220 transaktioner, som utformades så att det skulle vara statistiskt representativt för alla typer av kostnader under underrubrik 1b i den fleråriga budgetramen, som tidigare hade kontrollerats av revisionsmyndigheterna. |
| --- | --- | --- |

6.9.

a)

Ett urval av 220 transaktioner, som utformades så att det skulle vara statistiskt representativt för alla typer av kostnader under underrubrik 1b i den fleråriga budgetramen, som tidigare hade kontrollerats av revisionsmyndigheterna.

| b) | Revisionsmyndigheternas åtgärder för att validera informationen i de 24 garanti-/avslutandepaketen, med samma urval på 220 transaktioner. |
| --- | --- |

b)

Revisionsmyndigheternas åtgärder för att validera informationen i de 24 garanti-/avslutandepaketen, med samma urval på 220 transaktioner.

| c) | Kommissionens revisionsarbete, efter godkännandet av räkenskaperna, för att kontrollera aspekter gällande korrekthet i garantipaketen för 2014–2020. |
| --- | --- |

c)

Kommissionens revisionsarbete, efter godkännandet av räkenskaperna, för att kontrollera aspekter gällande korrekthet i garantipaketen för 2014–2020.

| d) | Kommissionens genomgång och validering av de felprocentsatser som rapporterades i 2018 års garanti-/avslutandepaket. Vi tittade även på relevansen och tillförlitligheten avseende informationen om korrekthet i GD Regional- och stadspolitiks och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkluderings årliga verksamhetsrapporter och hur den informationen redovisades i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport. |
| --- | --- |

d)

Kommissionens genomgång och validering av de felprocentsatser som rapporterades i 2018 års garanti-/avslutandepaket. Vi tittade även på relevansen och tillförlitligheten avseende informationen om korrekthet i GD Regional- och stadspolitiks och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkluderings årliga verksamhetsrapporter och hur den informationen redovisades i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport.

| 6.10. | Vi gjorde urvalet i två steg. Först valde vi 24 garanti-/avslutandepaket (15 från programperioden 2014–2020 och nio från programperioden 2007–2013) som omfattade 53 av de 465 operativa programmen där kommissionen hade gjort en avräkning gentemot EU:s budget 2018. Från dessa operativa program valde vi sedan ut transaktioner som tidigare hade granskats av revisionsmyndigheterna. I
  bilaga 6.2
  är det granskade urvalet uppdelat per medlemsstat. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Vi utförde samma granskningsarbete i år som det vi beskrev i detalj i årsrapporten för 2017 (9). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | För
  del 2
  av kapitlet bedömde vi medlemsstaternas system för mätning och rapportering av prestation (output och resultat). Vi kontrollerade även revisionsmyndigheternas och kommissionens arbete för att säkerställa att uppgifterna om prestation är lämpliga och tillförlitliga. När vi upprepade revisioner av insatser som fysiskt hade avslutats bedömde vi även i vilken omfattning myndigheterna rapporterade att de hade uppfyllt de målvärden som hade satts upp för output- och resultatindikatorerna. |
| --- | --- |

6.12.

Del 1 – Transaktionernas korrekthet

| 6.13. | Denna del av kapitlet har tre underavsnitt. Det första gäller vår granskning av detta års urval av 220 transaktioner, som vi gjorde för att få information om de viktigaste felkällorna och underlag till den samlade revisionsförklaringen. I det andra underavsnittet tar vi upp vår bedömning av revisionsmyndigheternas arbete, och i det tredje behandlas kommissionens arbete. Resultaten för samtliga underavsnitt ligger till grund för vår slutsats om informationen om korrekthet i de två ansvariga generaldirektoratens årsrapporter och kommissionens årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

6.13.

Resultat av vår genomgång av transaktioner och granskningsarbete som vi upprepade

| 6.14. | Bilaga 6.1
  innehåller en översikt över resultaten av vår transaktionsgranskning. Bland de 220 granskade transaktionerna identifierade och kvantifierade vi 36 fel som inte hade upptäckts av revisionsmyndigheterna. Med beaktande av de 60 fel somrevisionsmyndigheterna tidigare hade upptäckt och de korrigeringar (på totalt 314 miljoner euro för båda programperioderna tillsammans) som programmyndigheterna hade gjort, uppskattar vi felnivån till 5,0 % (10). Antalet och inverkan av de fel vi upptäckte i transaktionerna för perioden 2014–2020 var större än för de transaktioner som gällde avslutanden av perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Revisionsmyndigheterna hade rapporterat 60 kvantifierbara fel i garanti-/avslutandepaketen för de 220 transaktionerna i vårt urval. Felen gällde i första hand icke stödberättigande kostnader (37) och offentlig upphandling (18) (11), följt av avsaknad av väsentlig styrkande dokumentation (3). |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Medlemsstaterna tillämpade finansiella korrigeringar, som vid behov extrapolerades, för att få ner de kvarstående felprocentsatserna under väsentlighetsgränsen på 2 %. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | I
  ruta 6.2
  visas de fel vi fann uppdelade i kategorier. Där visas även en uppdelning efter källorna till alla påträffade fel, det vill säga även till de fel som hade rapporterats av revisionsmyndigheter för de transaktioner som vi granskade. Icke stödberättigande kostnader bidrog mest till vår uppskattade felprocent, följt av bristande överensstämmelse med regler för statligt stöd och regler för offentlig upphandling. Punkterna 6.19–6.40 innehåller ytterligare information om felen.






  Ruta 6.2


  Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – Uppdelning av fel
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

6.17.

Ruta 6.2

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning – Uppdelning av fel

Image 39

Källa:

Revisionsrätten.

| 6.18. | Antalet upptäckta fel och deras inverkan visar att det fortfarande finns brister som gäller korrektheten i de kostnader som deklareras av förvaltande myndigheter. Denna iakttagelse bekräftar resultaten av kommissionens regelefterlevnadsrevisioner under 2018, där slutsatsen i fem av 26 fall var att det fanns betydande brister i centralt krav 4 om lämpliga förvaltningskontroller. |
| --- | --- |

6.18.

Icke stödberättigande kostnader och projekt

| 6.19. | När medlemsstaternas myndigheter deklarerar kostnader till kommissionen intygar de att kostnaderna uppkom i enlighet med ett antal specifika bestämmelser som anges i EU:s eller medlemsstatens regler, och att stöd beviljades mottagare eller insatser som uppfyllde det operativa programmets stödkrav. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Icke stödberättigande kostnader och projekt är de största felkällorna för både Eruf/Sammanhållningsfonden och ESF. I 7 % av de granskade transaktionerna fann vi att projekten inte uppfyllde de bestämmelser om stödberättigande som antingen EU eller medlemsstaten har fastställt. Sådana fel står för 44 % av alla kvantifierbara fel eller cirka 1,9 procentenheter av den uppskattade felnivån. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Icke stödberättigande kostnader uppkom oftast på grund av att projektverksamhet eller projektdeltagare inte uppfyllde bestämmelserna om stödberättigande. Hälften av de insatser där vi fann icke stödberättigande kostnader påverkades av detta, och de svarade för 21 % av den uppskattade felnivån. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Enligt EU-reglerna får momskostnader endast medfinansieras om de inte är återbetalningsbara enligt den nationella momslagstiftningen. Liksom förra året fann vi elva projekt i fyra operativa program där medlemsstaternas myndigheter hade godkänt återbetalningsbar moms som stödberättigande kostnad. Åtta av felen hade gjorts i Polen, vilket vi rapporterade om i den senaste årsrapporten. I samtliga dessa fall hade revisionsmyndigheterna gjort en felaktig tolkning av reglerna om stödberättigande och inte rapporterat en oriktighet. Vi kvantifierade inte dessa åtta fel eftersom kommissionen hade tillämpat finansiella korrigeringar. I vår snabbanalys om moms (12) gav vi mer information om detta ämne och förklarade att ersättningen av moms är en vanlig källa till fel eftersom reglerna ofta tillämpas inkonsekvent. |
| --- | --- |

6.22.

Förenklingsåtgärder skulle kunna förebygga oriktigheter

| 6.23. | Striktare nationella stödkrav än vad EU:s lagstiftning kräver leder till stor komplexitet för stödmottagare (13). Tre fel som vi upptäckte kunde ha undvikits om medlemsstaternas myndigheter inte hade fastställt så komplexa nationella stödvillkor (ett exempel finns i
  ruta 6.3
  ).






  Ruta 6.3


  Komplexa nationella stödvillkor – ett exempel






  Stödreglerna för ett operativt program i Polen hade ett villkor som förbjöd användning av ett EU-bidrag om en annan enhet utförde samma typ av affärsverksamhet i samma lokaler. Kravet, som är striktare än vad EU:s regler kräver, togs med i bidragsöverenskommelsen.
  Eftersom en stödmottagare, en advokat, inrättade sin verksamhet i samma lokaler som en annan advokatbyrå var projektet inte berättigat till medfinansiering.
  Vi påträffade även komplexa nationella stödvillkor i Tyskland. |
| --- | --- |

6.23.

Ruta 6.3

Komplexa nationella stödvillkor – ett exempel

Stödreglerna för ett operativt program i Polen hade ett villkor som förbjöd användning av ett EU-bidrag om en annan enhet utförde samma typ av affärsverksamhet i samma lokaler. Kravet, som är striktare än vad EU:s regler kräver, togs med i bidragsöverenskommelsen.

Eftersom en stödmottagare, en advokat, inrättade sin verksamhet i samma lokaler som en annan advokatbyrå var projektet inte berättigat till medfinansiering.

Vi påträffade även komplexa nationella stödvillkor i Tyskland.

| 6.24. | En förenklingsåtgärd som kan minska stödmottagarnas administrativa börda är användningen av förenklade kostnadsalternativ. När vi har granskat transaktioner där förenklade kostnadsalternativ används har vi funnit att de innehåller färre fel, men vi noterar att användningen av dem fortfarande är begränsad i situationer där de skulle vara lämpliga. |
| --- | --- |

6.24.

Överträdelse av inremarknadsregler

| 6.25. | I år påträffade vi 16 överträdelser av inremarknadsregler, varav vi kvantifierade åtta. Överträdelserna 2018 gällde framför allt offentlig upphandling och statligt stöd. |
| --- | --- |

6.25.

Trots många korrigeringar är offentlig upphandling fortfarande en stor felkälla

| 6.26. | Förfarandena för offentlig upphandling är ett centralt instrument för att se till att offentliga medel används sparsamt och ändamålsenligt och för att upprätta den inre marknaden. I år kontrollerade vi 129 förfaranden för byggentreprenader, tjänster och varor. De allra flesta förfarandena gällde projekt som medfinansieras av operativa program inom Eruf och Sammanhållningsfonden, där det oftare förekommer fel. |
| --- | --- |

6.26.

| 6.27. | Revisionsmyndigheterna hade vid sina granskningar upptäckt 18 fall av bristande överensstämmelse med regler för offentlig upphandling i de transaktioner som vi granskade, bland att ingen upphandling hade ägt rum, att urvalskriterier hade tillämpats felaktigt och att kravspecifikationer hade brister. Myndigheterna gjorde systematiskt schablonkorrigeringar på 5–100 %, vilket föreskrivs i kommissionens riktlinjer (14). |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | I nio upphandlingsförfaranden konstaterade vi att EU:s och/eller nationella regler för offentlig upphandling inte hade följts och att detta inte hade upptäckts av revisionsmyndigheterna (se
  ruta 6.4
  ). Merparten av de fel som vi upptäckte gällde kontrakt vars värde låg över EU:s tröskelvärden (15). Två fel gällde allvarliga överträdelser som innebar att konkurrensen begränsades på ett omotiverat sätt, och vi rapporterade dem som kvantifierbara fel. De stod för 6 % av alla kvantifierbara fel som vi påträffade, eller cirka 0,7 procentenheter av den uppskattade felnivån. Andra fel i samband med upphandling var bland annat bristande efterlevnad av krav på offentliggörande och insyn.






  Ruta 6.4


  Exempel på en överträdelse vid offentlig upphandling






  Under programperioden 2007–2013 tilldelade en stödmottagande offentlig myndighet i Italien ett treårskontrakt till ett privat företag. De kontrakterade tjänsterna gällde bland annat övervakning, förvaltning, rapportering och genomförande av korrigeringar. I enlighet med villkoren i meddelandet om upphandling förlängde stödmottagaren senare kontraktsperioden med ytterligare tre år. Vid slutet av den andra perioden kontaktade stödmottagaren kontraktsparten om kompletterande tjänster och undertecknade ett nytt kontrakt för ytterligare 15 månader. De kompletterande tjänsterna kunde förutses, och andra företag på marknaden kunde tillhandahålla dem. Eftersom de kompletterande tjänsterna tilldelades utan ett upphandlingsförfarande var kostnaderna inte berättigade till medfinansiering från EU.
  Revisionsmyndigheten fann felaktigt inget oriktigt i stödmottagarens tillvägagångssätt.
  Vi hittade ett annat fall av oriktig offentlig upphandling i Ungern. |
| --- | --- |

6.28.

Ruta 6.4

Exempel på en överträdelse vid offentlig upphandling

Under programperioden 2007–2013 tilldelade en stödmottagande offentlig myndighet i Italien ett treårskontrakt till ett privat företag. De kontrakterade tjänsterna gällde bland annat övervakning, förvaltning, rapportering och genomförande av korrigeringar. I enlighet med villkoren i meddelandet om upphandling förlängde stödmottagaren senare kontraktsperioden med ytterligare tre år. Vid slutet av den andra perioden kontaktade stödmottagaren kontraktsparten om kompletterande tjänster och undertecknade ett nytt kontrakt för ytterligare 15 månader. De kompletterande tjänsterna kunde förutses, och andra företag på marknaden kunde tillhandahålla dem. Eftersom de kompletterande tjänsterna tilldelades utan ett upphandlingsförfarande var kostnaderna inte berättigade till medfinansiering från EU.

Revisionsmyndigheten fann felaktigt inget oriktigt i stödmottagarens tillvägagångssätt.

Vi hittade ett annat fall av oriktig offentlig upphandling i Ungern.

Fyra projekt var inte berättigade till stöd på grund av att reglerna om statligt stöd överträddes

| 6.29. | Om statligt stöd inte ligger under taket för stöd av mindre betydelse är det i princip oförenligt med den inre marknaden, eftersom det kan snedvrida handeln mellan medlemsstater. Regeln har dock undantag, i synnerhet om projektet omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen (16). Medlemsstaterna måste anmäla andra fall av statligt stöd till kommissionen så att den kan bilda sig en uppfattning om huruvida de följer reglerna. |
| --- | --- |

6.29.

| 6.30. | I år identifierade vi sju Eruf-projekt i Spanien, Frankrike, Polen och Portugal som inte följde EU:s regler för statligt stöd. Vi anser att fem av projekten, samtliga i Portugal, borde ha fått mindre offentlig finansiering eller ingen offentlig finansiering alls från EU och/eller medlemsstaten. Felen motsvarar cirka 1,6 procentenheter av den uppskattade felnivån. |
| --- | --- |

6.30.

| 6.31. | Tre av dessa fem kvantifierade iakttagelser om statligt stöd gäller avsaknaden av stimulanseffekt och visar på en systembrist. EU:s regler bygger på förutsättningen att statligt stöd endast ska tillåtas när det subventionerar verksamhet som annars inte skulle ha ägt rum. Denna stimulanseffekt förutsätts automatiskt för stödordningar som omfattas av den allmänna gruppundantagsförordningen om arbetet inleds efter det datum då ansökan om finansiering lämnades in (17). |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Kommissionen hade tidigare identifierat flera insatser där detta fel förekom. Den förvaltande myndigheten för det aktuella operativa programmet uteslöt insatser från räkenskaperna (18) när kommissionen upptäckte den här typen av fel. Både kommissionen och den förvaltande myndigheten var medvetna om att detta var ett systematiskt problem. Medlemsstaten ändrade sina nationella regler så att de skulle överensstämma med EU:s regler och ytterligare oriktigheter undvikas, men ingen part vidtog tillräckliga korrigerande åtgärder för att antingen ta bort felen ur räkenskaperna för 2016/2017 eller kompensera för deras potentiella effekt genom en motsvarande finansiell korrigering. Kommissionen godkände räkenskaperna efter att reglerna hade ändrats. |
| --- | --- |

6.32.

Bristande efterlevnad av regler för användningen av finansieringsinstrument

Oriktiga utbetalningar i finansieringsinstrument bidrog mindre till den uppskattade felnivån än de gjorde 2017

| 6.33. | Fram till slutet av räkenskapsåret 2016/2017 betalades 2,9 miljarder euro i förskott till finansieringsinstrument, varav 2,3 miljarder euro deklarerades mellan den 1 juli 2016 och den 30 juni 2017 (17 % av det totala belopp som EU betalade i medfinansiering). Under räkenskapsåret 2016/2017 betalades 1,3 miljarder euro (43 %) till slutmottagare. |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Vi granskade utbetalningar till fem finansieringsinstrument (två från programperioden 2014–2020 och tre från 2007–2013). Vi kontrollerade 30 garantier och 100 lån för de fem instrumenten hos finansiella intermediärer. I år fann vi 14 fall av icke stödberättigande utbetalningar till slutmottagare i tre av instrumenten som vi granskade. De avsåg antingen icke stödberättigande lån eller icke stödberättigade slutmottagare och annullerade utbetalningar som medlemsstaten felaktigt hade bokfört som betalda. Eftersom andelen finansieringsinstrument i granskningspopulationen var mycket lägre 2018 än 2017 bidrog felen i mindre grad till den uppskattade felnivån för 2018 (19). |
| --- | --- |

6.34.

| 6.35. | Information om ett finansieringsinstruments prestation och det faktiska utnyttjandet av medel (dvs. stödberättigande kostnader vid avslutandet) bygger på uppgifter som medlemsstaterna rapporterar. Trots att kommissionen de senaste åren har gjort stora ansträngningar för att förbättra uppgifternas kvalitet hittar vi fortfarande oriktigheter i genomföranderapporterna. Under 2018 gällde detta två av de fem finansieringsinstrument som vi granskade (ett för varje period). I ett fall rapporterade fondförvaltaren två annullerade lån som utbetalningar, vilket ledde till icke stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

6.35.

Brister i revisionsarrangemangen för finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen har behandlats, men är inte helt åtgärdade

| 6.36. | År 2017 påpekade vi att det krävs stora förbättringar av revisionsarrangemangen för finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen och underströk att revisionsmyndigheter inte har laglig rätt att göra kontroller på plats hos finansiella intermediärer för att uppnå säkerhet om korrekthet. Kommissionen godtog vår rekommendation i detta avseende och ansåg att den skulle genomföras genom att omnibusförordningen trädde i kraft. |
| --- | --- |

6.36.

| 6.37. | Eftersom problemet är så allvarligt och har en övergripande inverkan på alla finansieringsinstrument som EIB-gruppen förvaltar följde vi upp våra rekommendationer från förra året. |
| --- | --- |

6.37.

| 6.38. | Med omnibusförordningen infördes ett nytt krav (20) på revisionsmyndigheter att göra systemrevisioner och revisioner av insatser inom finansieringsinstrument hos finansiella intermediärer. Detta gäller även finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen. I den slutligt godkända texten ströks program inom SMF-initiativet som inrättades före den 2 augusti 2018. Eftersom alla sex program inom SMF-initiativet som hittills har godkänts inrättades före det datumet har det ännu inte införts lämpliga revisionsarrangemang för samtliga program. |
| --- | --- |

6.38.

EU-medel till stödmottagare hölls inne utan motivering och ledde till sena betalningar

| 6.39. | Enligt EU:s regler ska medlemsstaternas myndigheter normalt betala stödmottagarna hela det offentliga bidraget (inklusive EU-stödet) inom 90 dagar från det att stödmottagaren lämnar in sin betalningsbegäran, om inte vissa villkor för att betalningen ska avbrytas är uppfyllda (21). I två medlemsstater hade de förvaltande myndigheterna inte följt denna bestämmelse i sex av de 220 transaktioner som vi granskade. |
| --- | --- |

6.39.

| 6.40. | Den enda stödmottagaren i fyra ärenden i Tyskland fick inte hela beloppet förrän räkenskaperna för 2016/2017 hade skickats till kommissionen (åtta månader efter räkenskapsårets slut). I två fall hade beloppen inte ens betalats när vi gjorde vår revision. I Frankrike och Tyskland är denna praxis till viss del utformad för att motverka effekten av att kommissionen håller inne 10 % till dess att räkenskaperna har godkänts. Myndigheterna håller därför felaktigt inne samma procentsats från ersättningen till stödmottagare. |
| --- | --- |

6.40.

Vår bedömning av revisionsmyndigheternas arbete

| 6.41. | Revisionsmyndigheternas arbete är en central del av kontroll- och garantiramen för sammanhållningsutgifterna. Vår genomgång av deras arbete ingår i en process som kan innebära att vi ökar användningen av kommissionens garantimodell i framtiden. I år bedömde vi det arbete som utförts av 15 av 126 revisionsmyndigheter. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | I samtliga garanti- och avslutandepaket som vi granskade hade revisionsmyndigheterna rapporterat en kvarstående felprocent under 2 %. Fel som revisionsmyndigheterna inte upptäcker eller korrigerar påverkar felprocentsatserna. Kommissionens eget arbete ledde till att den rapporterade en kvarstående felprocent på över 2 % för fyra garantipaket i vårt urval. De ytterligare fel som vi upptäckte i vårt urval av transaktioner i 24 garanti-/avslutandepaket som hade granskats av revisionsmyndigheter, gav oss tillräckliga bevis för slutsatsen att den kvarstående felprocenten för ytterligare fyra av de 15 garantipaketen för 2014–2020 och ett av de nio avslutandepaketen för 2007–2013 låg över 2 %. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | För 2018 rapporterade revisionsmyndigheterna för första gången fel med hjälp av en gemensam typologi som kommissionen och medlemsstaterna har kommit överens om (22). I
  ruta 6.5
  jämförs de feltyper som revisionsmyndigheterna oftast rapporterar med de ytterligare fel som kommissionen och vi oftast upptäcker. Resultatet visar att de vanligaste typerna av oriktigheter för alla revisionsorgan är icke stödberättigande kostnader och offentlig upphandling. Men trots att revisionsmyndigheterna hittar många oriktigheter visar det också att de projekt som vi kontrollerade fortfarande hade fel som inte hade upptäckts eller korrigerats av någon internkontrollinstans i ett tidigare skede (i punkt 6.32 finns ett exempel på detta).






  Ruta 6.5


  De feltyper som revisionsorganen oftast upptäcker
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

6.43.

Ruta 6.5

De feltyper som revisionsorganen oftast upptäcker

Image 40

Källa:

Revisionsrätten.

Brister i vissa revisionsmyndigheters urvalsmetod påverkade representativiteten

| 6.44. | Eftersom varje operativt program medfinansierar ett stort antal insatser måste revisionsmyndigheterna använda sig av urval för att bilda sig en uppfattning om kostnadernas stödberättigande. För att resultaten ska bli tillförlitliga måste urvalen vara representativa för den granskade populationen och i normalfallet göras med hjälp av en statistiskt giltig metod (23). Vi kontrollerade urvalsmetoden för de 24 garanti-/avslutandepaket som vi granskade. |
| --- | --- |

6.44.

| 6.45. | Vi fann brister, såsom otillräcklig urvalsstorlek, överrepresentation av vissa insatser och felaktig användning av urvalsparametrar i sex av de 24 paket som vi granskade (fyra av dem för perioden 2014–2020). Två av bristerna påverkade i viss mån urvalens representativitet och därigenom även korrektheten i de kvarstående felprocentsatser som rapporterades. Vi ger ett exempel i
  ruta 6.6
  .






  Ruta 6.6


  Urvalsbrister






  GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering fann brister i den urvalsmetod som användes för ett operativt program i Tyskland. Man noterade att en åtgärd var kraftigt överrepresenterad i urvalet med tanke på dess vikt i populationen som helhet. Vi delar denna åsikt och anser att den använda metoden gör att urvalet inte är representativt för de deklarerade kostnaderna. |
| --- | --- |

6.45.

Ruta 6.6

Urvalsbrister

GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering fann brister i den urvalsmetod som användes för ett operativt program i Tyskland. Man noterade att en åtgärd var kraftigt överrepresenterad i urvalet med tanke på dess vikt i populationen som helhet. Vi delar denna åsikt och anser att den använda metoden gör att urvalet inte är representativt för de deklarerade kostnaderna.

Trots förbättringar kvarstår brister i revisionsmyndigheternas sätt att dokumentera sitt arbete

| 6.46. | Enligt de internationella revisionsstandarderna ska revisorer dokumentera sina kontroller och tydligt hänvisa till alla de dokument som är mest relevanta för de kostnader som granskas. Det gör att de kan hållas ansvariga för sitt arbete och hjälper interna eller externa granskare att dra slutsatser om kontrollernas omfattning och tillräcklighet. Otillräckliga eller bristfälliga frågor eller svar i checklistor ökar risken för att icke stödberättigande kostnader inte upptäcks. Risken förstärks om revisionsmyndigheten har begränsad tillgång till den underliggande dokumentationen, vilket vi såg i ett fall där en internationell organisations komplexa upphandlingsregler skulle tillämpas. |
| --- | --- |

6.46.

| 6.47. | Utifrån vår egen genomgång av revisionsmyndigheternas arbete kunde vi dra slutsatser om 156 av de 220 transaktioner som ingick i urvalet (71 %). Vi fann brister i deras arbete som gällde omfattning, kvalitet och/eller dokumentation för 64 transaktioner (29 %), vilket gjorde att vi blev tvungna att upprepa de tillhörande granskningsåtgärderna. Bristerna förekom i 14 av de 24 garanti-/avslutandepaket som vi granskade. För 48 av transaktionerna (22 % av det totala antalet) gjorde bristerna att vi blev tvungna att besöka stödmottagaren. I 24 av de 64 transaktioner (i 13 garanti-/avslutandepaket) där vi upprepade revisionen fann vi kvantifierbara fel som revisionsmyndigheten inte tidigare hade upptäckt. |
| --- | --- |

6.47.

| 6.48. | Våra resultat visar att det har skett en förbättring jämfört med förra året då vi behövde upprepa över hälften av alla granskningsåtgärder, varav en tredjedel hos stödmottagaren. Vi såg även exempel på god praxis i fråga om revisionsmyndigheternas dokumentation av sitt arbete (se
  ruta 6.7
  ).






  Ruta 6.7


  God praxis i revisionsmyndigheternas arbete






  I Litauens revisionsmyndighets checklistor för programperioden 2014–2020 förklaras utförligt revisionens inriktning och omfattning. Checklistorna ska fyllas i av revisorerna och beskriva det arbete som utförts och ge närmare uppgifter om de poster som granskats. Detta gjorde att vi, som extern granskare, kunde basera våra egna slutsatser nästan uteslutande på checklistorna. |
| --- | --- |

6.48.

Ruta 6.7

God praxis i revisionsmyndigheternas arbete

I Litauens revisionsmyndighets checklistor för programperioden 2014–2020 förklaras utförligt revisionens inriktning och omfattning. Checklistorna ska fyllas i av revisorerna och beskriva det arbete som utförts och ge närmare uppgifter om de poster som granskats. Detta gjorde att vi, som extern granskare, kunde basera våra egna slutsatser nästan uteslutande på checklistorna.

Fyra revisionsmyndigheters felaktiga behandling av fel påverkade de felprocentsatser som de rapporterade

| 6.49. | Korrektheten i beräkningen av kvarstående felprocentsatser och deras tillförlitlighet beror bland annat på hur de upptäckta felen senare behandlas. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | För sju transaktioner fann vi att revisionsmyndigheten hade upptäckt en oriktighet men använt informationen felaktigt när felprocenten beräknades (se kategorin ”Övrigt” i
  ruta 6.2
  ). Exempel på detta, bland annat att felet hade beräknats på ett felaktigt sätt eller att oriktigheten inte hade rapporterats över huvud taget, gjorde att revisionsmyndigheten underskattade felprocenten för de berörda transaktionerna, vilket även bidrog till vår uppskattade felnivå. |
| --- | --- |

6.50.

Kommissionens säkerhetsarbete och rapportering av kvarstående felprocentsatser i de årliga verksamhetsrapporterna

Säkerhet avseende programperioden 2014–2020

| 6.51. | De årliga verksamhetsrapporterna är kommissionens viktigaste redskap för att rapportera huruvida den har nått rimlig säkerhet om att medlemsstaternas kontrollförfaranden kan garantera att kostnaderna är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

6.51.

Kommissionen har ansträngt sig för att förbättra sina arrangemang för rapportering om korrekthet

| 6.52. | Förra året påpekade vi att rapporteringskraven för årliga verksamhetsrapporter inte i tillräcklig grad hade anpassats till kontroll- och garantiramen för 2014–2020 (24). I sina årliga verksamhetsrapporter för 2018 uppdaterade kommissionen sin centrala resultatindikator (KPI) för korrekthet och beräknade en kvarstående felprocent för räkenskapsåret 2016/2017. Den centrala resultatindikatorn gäller kostnader där kommissionen har kunnat uppnå nödvändig säkerhet avseende korrekthet med hjälp av revisionsmyndigheter och eget arbete. Den neutraliserar även effekten av förskott som betalas till finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Den rapporterade centrala resultatindikatorn låg under 2 % för båda generaldirektoraten. Eftersom granskningsresultaten för flera operativa program fortfarande diskuterades (se punkt 6.64) rapporterade båda generaldirektoraten ”sämsta tänkbara” kvarstående felprocentsatser som låg över väsentlighetsgränsen på 2 % (25). |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Generaldirektören för respektive generaldirektorat lämnade en revisionsförklaring om kostnader under 2018. För att kunna göra detta uppskattade generaldirektoraten riskbeloppet genom att använda den bekräftade kvarstående felprocenten för räkenskapsåret 2016/2017 eller den kvarstående felprocent som revisionsmyndigheterna rapporterade för räkenskapsåret 2017/2018, beroende på vilken som var högst. När inget garantipaket hade lämnats in för räkenskapsåret 2016/2017 användes den högre kvarstående felprocenten på 2 % eller den kvarstående felprocent som rapporterades för 2017/2018. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | I enlighet med budgetförordningen inbegriper siffrorna för 2018 kostnader som ännu inte har gått genom hela kontrollcykeln (26). Det kommer de inte att ha gjort förrän från och med 2020. |
| --- | --- |

6.55.

| 6.56. | Kommissionen använde två generaldirektorats uppskattade riskbelopp för att lämna information om Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten för 2018. Den rapporterade därför ett övergripande riskbelopp vid betalning på 1,7 %, som hade beräknats på grundval av de berörda kostnaderna under 2018 (se även punkterna 6.54 och 6.55) (27). Vi anser att denna siffra är en underskattning av oriktigheternas omfattning. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | I
  ruta 6.8
  finns en översikt över de kvarstående felprocentsatserna för räkenskapsåret 2016/2017 och den uppskattade risken för de relevanta kostnaderna 2018 för programperioden 2014–2020 som rapporterades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018.






  Ruta 6.8


  Översikt över information i de årliga verksamhetsrapporterna för programperioden 2014–2020
















  Källa: | Revisionsrätten, på grundval av de årliga verksamhetsrapporterna för 2018 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. |
| --- | --- | --- |

6.57.

Ruta 6.8

Översikt över information i de årliga verksamhetsrapporterna för programperioden 2014–2020

Image 41

Källa:

Revisionsrätten, på grundval av de årliga verksamhetsrapporterna för 2018 från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

Med hjälp av regelefterlevnadsrevisioner kan kommissionen bedöma kostnadernas laglighet, men den kvarstående felprocentsats som rapporteras som en central resultatindikator kan endast ses som ett minimivärde

| 6.58. | Kommissionen gör regelefterlevnadsrevisioner då den kontrollerar och bedömer om revisionsmyndigheternas arbete är tillförlitligt. Syftet är att få rimlig säkerhet om att inga allvarliga brister i förvaltnings- och kontrollsystem inte upptäcks eller rapporteras och därmed inte korrigeras efter det att räkenskaperna har överlämnats till kommissionen. |
| --- | --- |

6.58.

| 6.59. | Kommissionen väljer ut operativa program för sina regelefterlevnadsrevisioner på grundval av en årlig riskbedömning. Program med hög riskpoäng och därmed hög potential för väsentliga fel prioriteras. |
| --- | --- |

6.59.

| 6.60. | För de 202 garantipaketen för räkenskapsåret 2016/2017 gjorde kommissionen 26 regelefterlevnadsrevisioner under 2018. Revisionerna omfattade 193 insatser (och ledde till fyra besök hos stödmottagare) och 25 garantipaket i 13 medlemsstater. Vi granskade åtta av kommissionens revisioner i åtta medlemsstater. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.61. | Kommissionen bedömde i sina preliminära rapporter om 21 (81 %) av sina 26 regelefterlevnadsrevisioner att den felprocent som rapporterades i revisionsmyndighetens årliga kontrollrapport var underskattad. Fjorton (54 %) av revisionerna resulterade i en felprocent på över 2 %. |
| --- | --- |

6.61.

| 6.62. | Kommissionens riskbaserade metod för att välja ut operativa program är inte utformad för att producera en övergripande kvarstående felprocent som rapporteras som en central resultatindikator. Kommissionen kan inte extrapolera resultaten av sina regelefterlevnadsrevisioner på operativa program som de endast har skrivbordsgranskat. Operativa program som inte väljs ut för regelefterlevnadsrevision har en inbyggd revisionsrisk avseende oupptäckta fel. Kommissionens övergripande felprocentsats som redovisas som en central resultatindikator bör därför endast ses som ett minimivärde. |
| --- | --- |

6.62.

| 6.63. | När kommissionen väljer ut ett operativt program för regelefterlevnadsrevision kan den enligt sina förfaranden välja ut de insatser där granskningen ska upprepas med hjälp av slumpmässigt urval, en riskbaserad metod eller en kombination av båda. Men inte i något fall extrapolerar kommissionen sina granskningsresultat. Den omräknade felprocenten för det operativa programmet, som bidrar till den centrala resultatindikatorn, är därmed också endast ett minimivärde. |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | I sitt svar på vår årsrapport för 2017 (28) uttryckte kommissionen sin vilja att avsluta sitt arbete avseende kostnadernas korrekthet inom nio månader. Av de åtta regelefterlevnadsrevisioner som vi granskade var endast en klar i maj 2019. De fel som kommissionen hittade och de kvarstående felprocentsatser som den redovisade kan fortfarande komma att ändras efter ett kontradiktoriskt förfarande med medlemsstaterna om olika frågor, bland annat resultaten av ytterligare kontroller som revisionsmyndigheterna begärt. I sina årliga verksamhetsrapporter för 2018 anger generaldirektoraten att ytterligare arbete för att bedöma felprocentsatsernas tillförlitlighet kan komma att göras under efterföljande år. Det innebär att kommissionen ännu inte har dragit en slutlig slutsats om räkenskapsåret 2016/2017. |
| --- | --- |

6.64.

Avslutandearrangemang

Programperioden 2007–2013

| 6.65. | För programperioden 2007–2013 skulle medlemsstaterna lämna in avslutandepaket till kommissionen senast den 31 mars 2017 (29). Till och med december 2018 hade kommissionen reglerat utestående EU-åtaganden för 358 av 440 operativa program. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | Under 2018 avslutade kommissionen endast de operativa program (eller delar av operativa program) där den hade säkerhet om att den kvarstående felprocenten låg under väsentlighetsgränsen. Men i ett av de nio avslutandepaket som vi granskade upptäckte vi ytterligare fel som väsentligt påverkade den kvarstående felprocenten för kostnader som hade godkänts (vår omräknade felprocentsats var högre än 2 %). |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | I ett avslutandepaket i Ungern påträffade kommissionen flera problem som inte kunde lösas. Vi konstaterade att den inte behandlade effekten av de potentiella oriktigheterna på ett konsekvent sätt. Det finns en risk för att oriktiga belopp ingår i slutsaldot. |
| --- | --- |

6.67.

Programperioden 2014–2020

| 6.68. | Syftet med den kontroll- och garantiram som inrättades för programperioden 2014–2020 är att förenkla avslutandet av operativa program genom att det införs ett förfarande för de årliga granskningarna och godkännandena av räkenskaper som omfattar laglighetsaspekter. I förordningen om gemensamma bestämmelser tilldelas varje programmyndighet i medlemsstaterna, och kommissionen, en specifik roll i processen för utarbetandet av de årliga räkenskaperna och för kontrollen och valideringen av den finansiella informationen i garantipaket, som inbegriper en bedömning av tillförligheten hos kvarstående felprocentsatser. Samtidigt anges i artikel 148 i förordningen en kortare lagringstid för dokument, främst för mindre insatser, än för programperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

6.68.

| 6.69. | För avslutandet av operativa program 2014–2020 föreskrivs i förordningen om gemensamma bestämmelser att varje medlemsstat ska överlämna en slutrapport om genomförandet av varje operativt program, men det specificeras inte tillräckligt vad den ska innehålla och när den ska lämnas in. I merparten av bestämmelserna om avslutandet av programmen 2014–2020 skjuts den slutliga bedömningen av stödberättigandet för deklarerade kostnader för några insatser dessutom upp till ett senare skede, det vill säga vanligen avslutandet. Detta gäller bland annat för investeringar som görs av finansieringsinstrument, regleringen av statligt stöd som betalats i förskott, den slutliga bedömningen av inkomstgenererande projekt och behandlingen av projekt som inte fungerar. |
| --- | --- |

6.69.

| 6.70. | Till skillnad från för bedömningen av årsräkenskaper anger inte förordningen om gemensamma bestämmelser vilken roll varje aktör i processen har eller vilket arbete som måste utföras för att ompröva och, vid behov, justera effekten av eventuellt icke stödberättigande kostnader på de kvarstående felprocentsatserna för de aktuella åren. De här aspekterna behöver förtydligas i god tid så att medlemsstaterna förstår vad kommissionen förväntar sig att de ska göra för avslutandet av programmen för 2014–2020. Eventuella oklarheter i det här avseendet kan även påverka medlemsstaternas kapacitet att göra nödvändiga kontroller för att säkerställa att den kvarstående felprocentsatsen för de slutliga stödberättigande kostnaderna vid avslutandet av varje operativt program ligger under 2 %, eftersom lagringstiden för dokument kan ha gått ut om några uppgifter inte utförs förrän alldeles i slutet av programmet (slutet av 2025). |
| --- | --- |

6.70.

Slutsats och rekommendationer

Slutsats

| 6.71. | De samlade revisionsbevis som vi har inhämtat och presenterar i det här kapitlet visar att felnivån i utgifterna för Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning var väsentlig (se punkterna 6.14–6.40). För denna underrubrik i den fleråriga budgetramen resulterade vår transaktionsgranskning i en uppskattad övergripande felnivå på 5,0 % (se
  bilaga 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | De brister som påträffades i det arbete som utförts av flera revisionsmyndigheter i vårt urval (se punkterna 6.41–6.50) begränsar för närvarande arbetets tillförlitlighet. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Tillsammans med de problem som vi identifierade i kommissionens eget arbete (se punkterna 6.51–6.70) gör detta att de övergripande kvarstående felprocentsatser som presenteras för räkenskapsåret 2016/2017 i kommissionens årliga verksamhetsrapporter (som en central resultatindikator) är underskattade, och vi kan för närvarande inte förlita oss på dem. På grund av de ytterligare fel som upptäcktes låg den omräknade felprocentsatsen över väsentlighetsgränsen på 2 % för åtta av 15 garantipaket för perioden 2014–2020 och för ett av nio avslutandepaket för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | I den årliga förvaltnings- och resultatrapporten presenterar kommissionen en uppskattad risk vid betalning för rubriken Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Felprocentsatsen gäller dock kostnader som ännu inte har gått genom hela kontrollcykeln (dvs. kommissionen har ännu inte fått säkerhet från revisionsmyndigheterna och genom eget revisionsarbete), och den gäller alltså inte samma kostnader som vi granskade. Därför kan vi inte förlita oss på denna felprocent. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Den nya kontroll- och garantiramen utformades för att säkerställa att årliga kvarstående felprocentsatser ligger under 2 %. Vår granskning visade emellertid att det krävs ytterligare förbättringar, särskilt när det gäller förvaltningsmyndigheternas, revisionsmyndigheternas och kommissionens tillämpning av ramen. |
| --- | --- |

6.75.

Rekommendationer

| 6.76. | Bilaga 6.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de fem rekommendationer som vi lämnade i vår årsrapport för 2015 och de fyra rekommendationer i årsrapporten för 2017 som krävde omedelbara insatser. Kommissionen hade genomfört två rekommendationer fullt ut, fyra hade genomförts i de flesta avseenden, en i vissa avseenden och för två hade inga åtgärder vidtagits. Vi anser att rekommendation 1, 2, 4 ii och 6 från förra året, som gäller problem som vi stötte på även i år, fortfarande gäller. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Utifrån denna granskning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2018 rekommenderar vi att kommissionen gör följande: |
| --- | --- |

6.77.

Rekommendation 6.1 – Revisionsarrangemang för program inom SMF-initiativet

Se till att

| a) | regelbundna kontroller, som bygger på ett representativt urval av utbetalningar till slutmottagare, görs hos finansiella intermediärer, antingen av revisionsmyndigheten eller en revisor som utses av EIB-gruppen, |
| --- | --- |

a)

regelbundna kontroller, som bygger på ett representativt urval av utbetalningar till slutmottagare, görs hos finansiella intermediärer, antingen av revisionsmyndigheten eller en revisor som utses av EIB-gruppen,

| b) | om dessa kontroller är otillräckliga, lämpliga kontrollåtgärder utformas och genomförs för att förhindra att det finns väsentligt oriktiga kostnader vid avslutandet. |
| --- | --- |

b)

om dessa kontroller är otillräckliga, lämpliga kontrollåtgärder utformas och genomförs för att förhindra att det finns väsentligt oriktiga kostnader vid avslutandet.

Datum för genomförande: omedelbart

Rekommendation 6.2 – Felaktigt innehållna betalningar

Vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att förvaltnings- och revisionsmyndigheternas checklistor anger att det ska kontrolleras om artikel 132 i förordningen om gemensamma bestämmelser efterlevs. Där föreskrivs att stödmottagaren ska erhålla hela beloppet för stödberättigande utgifter senast 90 dagar efter det datum då betalningsansökan lämnades in. Där det är relevant, ge programmyndigheterna lämpliga rekommendationer och uppmana dem att tillämpa korrekta förfaranden i framtiden.

Datum för genomförande: omedelbart

Rekommendation 6.3 – Avslutandearrangemang för 2014–2020

Åtgärda brister och säkerställ att inget program kan avslutas med en väsentlig nivå av oriktiga kostnader. Kommissionen bör

| a) | identifiera de största riskerna som kan påverka korrektheten i avslutningen av program, |
| --- | --- |

a)

identifiera de största riskerna som kan påverka korrektheten i avslutningen av program,

| b) | vid behov utarbeta riktad vägledning om arrangemangen för avslutande, med lämpliga korrigerande åtgärder vid rätt tidpunkt. |
| --- | --- |

b)

vid behov utarbeta riktad vägledning om arrangemangen för avslutande, med lämpliga korrigerande åtgärder vid rätt tidpunkt.

Datum för genomförande: a) maj 2020 och b) december 2022

Del 2 – Bedömning av projektens prestation (output och resultat)

| 6.78. | För de 208 transaktioner som vi granskade i år (exklusive finansieringsinstrument och insatser i operativa program inom Fead) bedömde vi delar av prestationssystemet (särskilt huruvida de operativa programmen hade output- och resultatindikatorer som var relevanta för deras mål, och huruvida de output- och resultatmål som angavs i projektdokumenten (30) motsvarade de operativa programmens mål för respektive insatsområde). Vi kontrollerade också om medlemsstaterna hade upprättat en databas med information om prestation på projektnivå och vilken utsträckning revisionsmyndigheter kontrollerade att informationen var tillförlitlig. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Vi upprepade revisioner av 26 insatser som fysiskt hade avslutats när vi gjorde vår revision. Vi bedömde insatsernas prestation, det vill säga om myndigheterna hade rapporterat att de hade uppfyllt de målvärden som fastställts för respektive indikator och nått sina mål. |
| --- | --- |

6.79.

Resultatindikatorer är inte alltid en integrerad del av utformningen av prestationssystem på programnivå

| 6.80. | Enligt de EU-förordningar som gäller för detta utgiftsområde måste stödmottagarna ange och rapportera om output. Medlemsstaterna har också möjlighet att fastställa resultatindikatorer som kopplar projektresultaten till de motsvarande indikatorerna för det operativa programmets insatsområden. Det är god praxis att fastställa resultatindikatorer när det är möjligt och meningsfullt eftersom myndigheterna då kan mäta projektets specifika bidrag till målen för motsvarande insatsområde. |
| --- | --- |

6.80.

| 6.81. | Våra granskningsresultat när det gäller denna aspekt liknar dem från tidigare år. Vi upptäckte en rad brister i hur medlemsstaternas myndigheter hade fastställt prestationsindikatorer för såväl de operativa programmen som för projekt. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | I 110 fall hade myndigheterna inte fastställt resultat- eller outputindikatorer på projektnivå, och i tre fall hade de över huvud taget inga indikatorer eller mål för att mäta projektens prestation. Under dessa omständigheter går det inte att avgöra huruvida dessa projekt bidrog till de övergripande programmålen. Av dessa fall avser 41 stycken perioden 2007–2013. Våra granskningsresultat sammanfattas i
  ruta 6.9
  .






  Ruta 6.9


  Bedömning av delar av prestationssystem
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

6.82.

Ruta 6.9

Bedömning av delar av prestationssystem

Image 42

Källa:

Revisionsrätten.

| 6.83. | För fem av de 205 projekt där medlemsstaterna hade fastställt antingen en output- eller en resultatindikator, eller både och, fanns det ingen koppling mellan dem och det operativa programmets mål. |
| --- | --- |

6.83.

Medlemsstaterna har inrättat övervakningssystem för att samla information om prestation

| 6.84. | Samtliga 14 medlemsstater som vi granskade för 2018 hade övervakningssystem. De var också operativa i alla medlemsstater utom en (Slovenien), där systemet inte blev fullt operativt förrän 2019. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | Under perioden 2014–2020 ska revisionsmyndigheterna granska prestationsuppgifternas tillförlitlighet. Vi konstaterade att de i allmänhet kontrollerar projektens prestation i samband med sina revisioner av insatser. Men i Polen och Portugal drog vi slutsatsen att revisionsmyndigheten hade begränsat sina kontroller till outputmål. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Kommissionen gjorde under 2018 revisioner för att uppnå säkerhet om att medlemsstaterna rapporterar tillförlitliga uppgifter om indikatorer. Trots att det finns it-system för övervakning av prestationsuppgifter var slutsatsen att det fortfarande finns stora brister som leder till risker avseende uppgifternas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

6.86.

Avslutade projekt har inte alltid uppnått sina prestationsmål fullt ut

| 6.87. | Av de 26 avslutade projekt där vi granskade måluppfyllelse fann vi att 17 hade både resultat- och outputindikatorer. För sex projekt (23 %) hade de rapporterats som helt uppnådda och för elva (42 %) som delvis uppnådda. |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | I de återstående nio fallen där det bara fanns antingen en output- eller en resultatindikator konstaterade vi att de hade rapporterats som helt uppnådda i fyra fall (16 %). För de återstående fem projekten (19 %) kunde vi inte bedöma huruvida prestationsmålen hade uppnåtts eftersom det saknades relevant information. |
| --- | --- |

6.88.

---

(1)  Se artiklarna 174–178 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUT L 326, 26.10.2012, s. 47).

(2)  GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

(3)  I sina årliga verksamhetsrapporter använder kommissionen begreppet ”kvarstående riskprocent” när det gäller avslutandet av programperioden 2007–2013 och ”sammanlagd återstående felprocent” när det gäller programperioden 2014–2020. I detta kapitel använder vi ”kvarstående felprocent(sats)” för båda begreppen.

(4)  Artikel 28.11 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 av den 3 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden och om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden (förordningen om gemensamma bestämmelser) (EUT L 138, 13.5.2014, s. 5).

(5)  Garantipaket består av en förvaltningsförklaring, en årlig sammanfattning, en attesterad årsredovisning, en årlig kontrollrapport samt ett revisionsuttalande.

(6)  I artikel 130 i förordning (EU) nr 1303/2013 (förordningen om gemensamma bestämmelser) begränsas återbetalningen av mellanliggande betalningar till 90 %. Återstående 10 % frigörs när räkenskaperna har godkänts.

(7)  Punkterna 6.5–6.15.

(8)  Om det kvarstår problem med väsentlig inverkan betalar kommissionen endast den okontroversiella delen. Saldot regleras och det operativa programmet avslutas när alla utestående problem har lösts.

(9)  Punkterna 6.21–6.23.

(10)  Vi baserar vår beräkning av fel på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 2,5 % och 7,5 % (den undre respektive övre felgränsen).

(11)  En betalning kan påverkas av mer än en typ av fel.

(12)  Snabbanalysen Återbetalning av moms inom Sammanhållningsområdet – många fel och EU-medel som inte används optimalt, november 2018 (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RCR-VAT/RCR-VAT_SV.pdf).

(13)  Punkt 23 i briefingdokumentet Förenkling av genomförandet av sammanhållningspolitiken efter 2020, maj 2018

(https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Cohesion_simplification/Briefing_paper_Cohesion_simplification_SV.pdf).

(14)  Kommissionens beslut C(2013) 9527 final av den 19 december 2013 om fastställande och godkännande av riktlinjer för fastställande av finansiella korrigeringar som kommissionen ska tillämpa på kostnader som finansieras av unionen genom delad förvaltning, i de fall som bestämmelserna om offentlig upphandling inte har följts.

(15)  Enligt definitionen i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

(16)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

(17)  Artikel 6 i den allmänna gruppundantagsförordningen.

(18)  I enlighet med artikel 137.2 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

(19)  Punkt 6.30 och ruta 6.4 i årsrapporten för 2017.

(20)  Artikel 272.14.

(21)  Artikel 132 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

(22)  Se s. 68 i GD Regional- och stadspolitiks årliga verksamhetsrapport för 2018 och s. 56 i GD Sysselsättning, socialpolitik och inkluderings årliga verksamhetsrapport för 2018.

(23)  Artikel 127 i förordningen om gemensamma bestämmelser.

(24)  Punkterna 6.55–6.57 och rekommendation 4 i årsrapporten för 2017.

(25)  Se fotnot 12 i den årliga verksamhetsrapporten för GD Regionalpolitik- och stadspolitik, och fotnot 38 i den årliga verksamhetsrapporten för GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering.

(26)  Se rekommendation 4 i) i årsrapporten för 2017.

(27)  Procentsatsen är beräknad för alla förvaltningssätt och inbegriper kostnader från programperioderna 2007–2013 och 2014–2020.

(28)  Se kommissionens svar på punkt 6.67 i årsrapporten för 2017.

(29)  Utom Kroatien.

(30)  Projektansökningar, bidragsöverenskommelser, kontrakt och/eller beslut om medfinansiering.

BILAGA 6.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner | 220 | 217 |
| UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN | |
| Uppskattad felnivå | 5,0 % | 3,0 % |
| | Övre felgräns | | 7,5 % | |
| | Undre felgräns | | 2,5 % | |

2018

2017

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

220

217

UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

5,0 %

3,0 %

Övre felgräns

7,5 %

Undre felgräns

2,5 %

BILAGA 6.2

INFORMATION OM EU-ÅTGÄRDER I MEDLEMSSTATER

En fördelning av vårt urval från operativa program där kommissionen hade gjort en avräkning under 2018 och antalet kvantifierbara fel som vi fann per medlemsstat. (Beloppen i cirklarna anger deklarerade kostnader i miljoner euro.)

Image 43

| Källor: | Kartbakgrund© OpenStreetMap, på licens genom Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 license (CC BY-SA). |
| --- | --- |

Källor:

BILAGA 6.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER

E = GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, R = GD Regional- och stadspolitik, X = Gemensam bedömning för båda generaldirektoraten

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg |
| --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | E.t. inom den nuvarande ramen | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2015 | Rekommendation 1: Kommissionen bör i grunden ompröva ESI-fondernas utformning och genomförandemekanismer när den lägger fram sitt lagstiftningsförslag om nästa programperiod och också ta hänsyn till högnivågruppens förenklingsförslag.
  (Datum för genomförande: slutresultat innan kommissionen lägger fram sitt förslag för perioden efter 2020) | | X (1) | | | | |
| Rekommendation 2: Kommissionen bör utnyttja erfarenheterna från programperioden 2007–2013 och lägga fram en detaljerad analys av de nationella stödreglerna för programperioden 2014–2020. Utifrån det bör den ge medlemsstaterna vägledning om hur de kan förenkla och undvika onödigt komplexa och/eller betungande regler som inte ger något mervärde med avseende på de resultat som ska uppnås genom politiken (nationell överreglering), särskilt sådana regler som resulterar i betydande och/eller återkommande fel.
  (Datum för genomförande: slutet av 2018) | | X (2) | | | | |
| Rekommendation 3: Kommissionen bör för rådet och parlamentet lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring, genom en lagstiftningsakt med samma rättsverkan, av förordning (EG) nr 1083/2006 för att förlänga stödperioden för finansieringsinstrument med delad förvaltning. Förordningen måste ändras för att medlemsstaterna ska få rättslig säkerhet.
  (Datum för genomförande: omedelbart) | | | | X (3) | | |
| Rekommendation 4: Kommissionen bör när det gäller programperioden 2014–2020 för medlemsstaterna förtydliga begreppet återbetalningsbar mervärdesskatt, särskilt för offentliga stödmottagare, för att undvika att termen ”icke återbetalningsbar” mervärdesskatt tolkas på olika sätt och att EU-medel inte utnyttjas optimalt.
  (Datum för genomförande: mitten av 2017) | X | | | | | |
| Rekommendation 5: Kommissionen bör se till att alla utgifter som hänför sig till Eruf- och ESF-finansieringsinstrument under programperioden 2007–2013 tas med så tidigt i avslutningsredovisningarna att revisionsmyndigheterna kan genomföra sina kontroller. Kommissionen bör också uppmuntra alla medlemsstater som har genomfört finansieringsinstrument att utföra särskilda revisioner av genomförandet av dem inför avslutningen.
  (Datum för genomförande: omedelbart) | X | | | | | |
| 2017 | Rekommendation 1: Kommissionen bör se till att revisionsarrangemangen för de finansieringsinstrument som förvaltas av EIF lämpar sig för finansiella intermediärer. När EIB/EIF använder förfaranden som överenskommits med externa revisorer bör kommissionen fastställa minimikraven för sådana kontrakt med tanke på behovet av att lämna en försäkran, och då särskilt kravet på att tillräckligt omfattande granskningsarbete utförs på medlemsstatsnivå.
  (Datum för genomförande: omedelbart) | | X (4) | | | | |
| Rekommendation 2: Kommissionen bör föreslå ändringar i lagstiftningen för budgetramen efter 2020 så att ingen ersättning för mervärdesskatt kan betalas till offentliga organ med EU-medel.
  (Datum för genomförande: innan lagstiftningsramen för perioden efter 2020 godkänns) | | | | X (5) | | |
| Rekommendation 3: Kommissionen bör åtgärda de brister som vi har funnit i dess kontroll av revisionsmyndigheternas arbete i samband med kommissionens revisioner av korrekthet.
  (Datum för genomförande: omedelbart) | | X (6) | | | | |
| Rekommendation 6: Kommissionen bör göra tillräckligt många kontroller av korrekthet för att dra slutsatser om ändamålsenligheten hos revisionsmyndigheternas arbete och få rimlig säkerhet om kostnadernas korrekthet, vilket senast ska redovisas i de årliga verksamhetsrapporter som den offentliggör året efter att ha godkänt räkenskaperna.
  (Datum för genomförande: omedelbart) | | | X (7) | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

E.t. inom den nuvarande ramen

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2015

Rekommendation 1: Kommissionen bör i grunden ompröva ESI-fondernas utformning och genomförandemekanismer när den lägger fram sitt lagstiftningsförslag om nästa programperiod och också ta hänsyn till högnivågruppens förenklingsförslag.

(Datum för genomförande: slutresultat innan kommissionen lägger fram sitt förslag för perioden efter 2020)

X (1)

Rekommendation 2: Kommissionen bör utnyttja erfarenheterna från programperioden 2007–2013 och lägga fram en detaljerad analys av de nationella stödreglerna för programperioden 2014–2020. Utifrån det bör den ge medlemsstaterna vägledning om hur de kan förenkla och undvika onödigt komplexa och/eller betungande regler som inte ger något mervärde med avseende på de resultat som ska uppnås genom politiken (nationell överreglering), särskilt sådana regler som resulterar i betydande och/eller återkommande fel.

(Datum för genomförande: slutet av 2018)

X (2)

Rekommendation 3: Kommissionen bör för rådet och parlamentet lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring, genom en lagstiftningsakt med samma rättsverkan, av förordning (EG) nr 1083/2006 för att förlänga stödperioden för finansieringsinstrument med delad förvaltning. Förordningen måste ändras för att medlemsstaterna ska få rättslig säkerhet.

(Datum för genomförande: omedelbart)

X (3)

Rekommendation 4: Kommissionen bör när det gäller programperioden 2014–2020 för medlemsstaterna förtydliga begreppet återbetalningsbar mervärdesskatt, särskilt för offentliga stödmottagare, för att undvika att termen ”icke återbetalningsbar” mervärdesskatt tolkas på olika sätt och att EU-medel inte utnyttjas optimalt.

(Datum för genomförande: mitten av 2017)

X

Rekommendation 5: Kommissionen bör se till att alla utgifter som hänför sig till Eruf- och ESF-finansieringsinstrument under programperioden 2007–2013 tas med så tidigt i avslutningsredovisningarna att revisionsmyndigheterna kan genomföra sina kontroller. Kommissionen bör också uppmuntra alla medlemsstater som har genomfört finansieringsinstrument att utföra särskilda revisioner av genomförandet av dem inför avslutningen.

(Datum för genomförande: omedelbart)

X

2017

Rekommendation 1: Kommissionen bör se till att revisionsarrangemangen för de finansieringsinstrument som förvaltas av EIF lämpar sig för finansiella intermediärer. När EIB/EIF använder förfaranden som överenskommits med externa revisorer bör kommissionen fastställa minimikraven för sådana kontrakt med tanke på behovet av att lämna en försäkran, och då särskilt kravet på att tillräckligt omfattande granskningsarbete utförs på medlemsstatsnivå.

(Datum för genomförande: omedelbart)

X (4)

Rekommendation 2: Kommissionen bör föreslå ändringar i lagstiftningen för budgetramen efter 2020 så att ingen ersättning för mervärdesskatt kan betalas till offentliga organ med EU-medel.

(Datum för genomförande: innan lagstiftningsramen för perioden efter 2020 godkänns)

X (5)

Rekommendation 3: Kommissionen bör åtgärda de brister som vi har funnit i dess kontroll av revisionsmyndigheternas arbete i samband med kommissionens revisioner av korrekthet.

(Datum för genomförande: omedelbart)

X (6)

Rekommendation 6: Kommissionen bör göra tillräckligt många kontroller av korrekthet för att dra slutsatser om ändamålsenligheten hos revisionsmyndigheternas arbete och få rimlig säkerhet om kostnadernas korrekthet, vilket senast ska redovisas i de årliga verksamhetsrapporter som den offentliggör året efter att ha godkänt räkenskaperna.

(Datum för genomförande: omedelbart)

X (7)

---

(1)  Trots kommissionens ansträngningar att förenkla finns det aspekter i förslaget till förordning med gemensamma bestämmelser för nästa programperiod, som innebär risker avseende regelefterlevnad och sund ekonomisk förvaltning, vilket vi påpekade i yttrande nr 6/2018 över kommissionens förslag av den 29 maj 2018 om förordningen om gemensamma bestämmelser, COM(208) 375 final och i briefingdokumentet från juni 2019 om En prestationsinriktad sammanhållningspolitik.

(2)  Kommissionen har inte rapporterat om någon riktad analys av nationella stödregler. Den ger dock medlemsstaterna vägledning och rapporterar nationell överreglering som den påträffar vid sina granskningar.

(3)  Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

(4)  Se punkterna 6.36–6.38.

(5)  Kommissionen lade fram ett alternativt förslag som innebar att mervärdesskatt blev stödberättigande för projekt med en total kostnad på mindre än 5 miljoner euro. Detta löser dock inte problemet, av de anledningar som förklaras närmare i vår snabbanalys om moms.

(6)  Se punkterna 6.58–6.64.

(7)  Kommissionen kunde endast dra slutsatser för en av åtta revisioner inom nio månader. Se punkt 6.64.

---

KAPITEL 7

Naturresurser

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 7.1–7.7 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Naturresurser | 7.3–7.5 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 7.6–7.7 |
| --- | --- |

| Del 1: Transaktionernas korrekthet | 7.8–7.36 |
| --- | --- |

| Direktstödet som helhet innehöll inga väsentliga fel | 7.11–7.18 |
| --- | --- |

| Merparten av de utbetalningar av direktstöd som vi granskade innehöll inga fel | 7.13–7.15 |
| --- | --- |

| Det integrerade administrations- och kontrollsystemet begränsar felnivån i direktstöd | 7.16–7.18 |
| --- | --- |

| Andra utgiftsområden: komplexa stödvillkor ökar risken för fel | 7.19–7.26 |
| --- | --- |

| Landsbygdsutveckling | 7.20–7.24 |
| --- | --- |

| Marknadsåtgärder | 7.25 |
| --- | --- |

| Fiske, miljö och klimatpolitik | 7.26 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 7.27–7.36 |
| --- | --- |

| GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings rapportering om GJP-kostnadernas korrekthet | 7.27–7.35 |
| --- | --- |

| GD Klimatpolitiks årliga verksamhetsrapport | 7.36 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 7.37–7.40 |
| --- | --- |

| Slutsats | 7.37–7.38 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 7.39–7.40 |
| --- | --- |

| Del 2: Prestation (output och resultat) | 7.41–7.64 |
| --- | --- |

| Prestationsbedömning av landsbygdsutvecklingsprojekt | 7.43–7.48 |
| --- | --- |

| De flesta projekt hade gett förväntad output | 7.45 |
| --- | --- |

| Medlemsstaterna kontrollerade i regel att kostnaderna var rimliga men använde förenklade kostnadsalternativ i liten utsträckning | 7.46–7.48 |
| --- | --- |

| GJP:s gemensamma övervaknings- och utvärderingsram | 7.49–7.64 |
| --- | --- |

| Brister i resultatindikatorerna för landsbygdsutvecklingsutgifter | 7.52–7.60 |
| --- | --- |

| Liknande brister i resultatindikatorer avseende direktstöd | 7.61–7.64 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 7.65–7.66 |
| --- | --- |

| Slutsats | 7.65–7.66 |
| --- | --- |

Rekommendationer

| Bilaga 7.1 — | Resultat av transaktionsgranskningen – Naturresurser |
| --- | --- |

Bilaga 7.1 —

| Bilaga 7.2 — | Information om EU-åtgärder i medlemsstater eller regioner |
| --- | --- |

Bilaga 7.2 —

| Bilaga 7.3 — | Uppföljning av tidigare rekommendationer |
| --- | --- |

Bilaga 7.3 —

Inledning

| 7.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Naturresurser i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 7.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2018.






  Ruta 7.1


  Rubrik 2 i den fleråriga budgetramen – Naturresurser – Fördelning 2018







  Fördelning av betalningar:





  Betalningar och granskad population:










  (1) | I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter). |
| --- | --- | --- |

7.1.

Ruta 7.1

Rubrik 2 i den fleråriga budgetramen – Naturresurser – Fördelning 2018

Fördelning av betalningar:

Image 44

Betalningar och granskad population:

Image 45

(1)

I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

| Källa: | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018.

| 7.2. | I
  del 1
  av det här kapitlet beskrivs vårt granskningsresultat för korrekthet. I
  del 2
  av kapitlet, som är inriktat på prestation (output och resultat), granskar vi i) prestationen för ett urval av landsbygdsutvecklingsprojekt och ii) hur kommissionen och medlemsstaterna mäter och rapporterar prestation när det gäller kostnader för jordbruk och landsbygdsutveckling genom den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen (1). |
| --- | --- |

7.2.

Kort beskrivning av Naturresurser

| 7.3. | Den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) står för 98 % av kostnaderna inom Naturresurser. Följande är EU-lagstiftningens tre allmänna mål för GJP (2):






  a) | Hållbar livsmedelsproduktion, med fokus på jordbruksinkomster, jordbrukets produktivitet och prisstabilitet. |
| --- | --- | --- |

7.3.

a)

Hållbar livsmedelsproduktion, med fokus på jordbruksinkomster, jordbrukets produktivitet och prisstabilitet.

| b) | Hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder, med fokus på utsläpp av växthusgaser, biologisk mångfald, mark och vatten. |
| --- | --- |

b)

Hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder, med fokus på utsläpp av växthusgaser, biologisk mångfald, mark och vatten.

| c) | Balanserad territoriell utveckling. |
| --- | --- |

c)

Balanserad territoriell utveckling.

| 7.4. | Kommissionen, särskilt generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling), delar förvaltningen av GJP med utbetalande organ i medlemsstaterna. Sedan 2015 krävs enligt EU-lagstiftningen att oberoende attesterande organ i medlemsstaterna årligen uttalar sig om lagligheten och korrektheten i de utbetalande organens kostnader. GJP-kostnaderna kan delas in i följande tre huvudkategorier:






  — | Direktstöd till jordbrukare, som finansieras fullt ut av EU:s budget. |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

Direktstöd till jordbrukare, som finansieras fullt ut av EU:s budget.

| — | Marknadsåtgärder inom jordbruket, som också finansieras fullt ut av EU:s budget, med undantag för vissa åtgärder som medfinansieras av medlemsstaterna, till exempel säljfrämjande åtgärder och programmet för frukt, grönsaker och mjölk i skolan. |
| --- | --- |

—

Marknadsåtgärder inom jordbruket, som också finansieras fullt ut av EU:s budget, med undantag för vissa åtgärder som medfinansieras av medlemsstaterna, till exempel säljfrämjande åtgärder och programmet för frukt, grönsaker och mjölk i skolan.

| — | Medlemsstaternas program för landsbygdsutveckling, som medfinansieras av EU-budgeten. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas program för landsbygdsutveckling, som medfinansieras av EU-budgeten.

| 7.5. | Den här rubriken i den fleråriga budgetramen innefattar även EU:s utgifter för den gemensamma fiskeripolitiken, och delar av EU:s utgifter för miljö- och klimatpolitik. |
| --- | --- |

7.5.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 7.6. | För
  del 1
  av det här kapitlet om transaktionernas korrekthet granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  ett urval av 251 transaktioner (3), i enlighet med punkt 11 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla typer av kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Det bestod av transaktioner från 22 medlemsstater (4). Vårt mål var att bidra till den samlade revisionsförklaringen, såsom beskrivs i
  bilaga 1.1
  . För Naturresurser granskade vi även följande för 2018:






  a) | Informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling och generaldirektoratet för klimatpolitik (GD Klimatpolitik), konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp och införandet av dem i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport. |
| --- | --- | --- |

7.6.

a)

Informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling och generaldirektoratet för klimatpolitik (GD Klimatpolitik), konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp och införandet av dem i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport.

| b) | Utvalda system, som gällde nyckelelement i kommissionens internkontrollram för GJP: de utbetalande organens kontrolluppgifter och statistik, de attesterande organens arbete, GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings kontroller av de attesterande organens arbete, GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisioner i medlemsstaterna och beräkningar av de felprocentsatser som det offentliggör i sin årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

b)

Utvalda system, som gällde nyckelelement i kommissionens internkontrollram för GJP: de utbetalande organens kontrolluppgifter och statistik, de attesterande organens arbete, GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings kontroller av de attesterande organens arbete, GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisioner i medlemsstaterna och beräkningar av de felprocentsatser som det offentliggör i sin årliga verksamhetsrapport.

| 7.7. | För
  del 2
  av detta kapitel, som är inriktad på prestation, undersökte vi följande:






  a) | Genomförandet av och kostnaderna för utvalda landsbygdsutvecklingsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

7.7.

a)

Genomförandet av och kostnaderna för utvalda landsbygdsutvecklingsåtgärder.

| b) | Kommissionens och medlemsstaternas mätning och rapportering av prestation inom den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma övervaknings- och utvärderingsram. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens och medlemsstaternas mätning och rapportering av prestation inom den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma övervaknings- och utvärderingsram.

Del 1: Transaktionernas korrekthet

| 7.8. | Bilaga 7.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 251 transaktioner som vi granskade innehöll 193 (77 %) inga fel. På grundval av de 46 fel (5) som vi har kvantifierat uppskattar vi felnivån för Naturresurser till 2,4 % (6). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Ruta 7.2
  visar hur den uppskattade felnivån är fördelad för 2018. Fel avseende icke stödberättigade stödmottagare och icke stödberättigande verksamheter eller redovisade kostnader utgör mer än en tredjedel av felnivån som vi uppskattar till 2,4 %.






  Ruta 7.2


  Icke stödberättigade stödmottagare och icke stödberättigande verksamheter eller redovisade kostnader var den största felkategorin
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

7.9.

Ruta 7.2

Icke stödberättigade stödmottagare och icke stödberättigande verksamheter eller redovisade kostnader var den största felkategorin

Image 46

Källa:

Revisionsrätten.

| 7.10. | Kommissionen och medlemsstaternas myndigheter hade tillämpat korrigerande åtgärder som direkt påverkade 53 av transaktionerna i vårt urval. Åtgärderna var relevanta för våra beräkningar, eftersom de minskade den felnivå som vi uppskattade för detta kapitel med 0,6 procentenheter. I tolv fall av kvantifierade fel hade de nationella myndigheterna tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan de redovisade kostnaderna för kommissionen. Om de nationella myndigheterna hade använt all den information som de hade tillgång till på ett korrekt sätt, skulle den uppskattade felnivån för detta kapitel ha varit 0,6 procentenheter lägre. |
| --- | --- |

7.10.

Direktstödet som helhet innehöll inga väsentliga fel

| 7.11. | Vårt arbete stöder slutsatsen att direktstödet som helhet inte innehöll några väsentliga fel. Direktstödet utgör 72 % av kostnaderna under rubriken Naturresurser i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Fyra huvudsakliga ordningar inom EGFJ står för 92 % av allt direktstöd:






  a) | Två system som tillhandahåller frikopplat inkomststöd (7) baserat på jordbrukarnas deklarerade jordbruksareal: ordningen för grundstöd (16,3 miljarder euro 2018) och systemet för enhetlig arealersättning (4,2 miljarder euro 2018). |
| --- | --- | --- |

7.12.

a)

Två system som tillhandahåller frikopplat inkomststöd (7) baserat på jordbrukarnas deklarerade jordbruksareal: ordningen för grundstöd (16,3 miljarder euro 2018) och systemet för enhetlig arealersättning (4,2 miljarder euro 2018).

| b) | Ett stöd avsett för jordbruksmetoder som gynnar klimatet och miljön, ofta kallat miljöanpassningsstöd (11,7 miljarder euro 2018). |
| --- | --- |

b)

Ett stöd avsett för jordbruksmetoder som gynnar klimatet och miljön, ofta kallat miljöanpassningsstöd (11,7 miljarder euro 2018).

| c) | Kopplat stöd som är knutet till specifika typer av jordbruksproduktion (t.ex. nöt- och kalvkött, mjölk eller proteingrödor) (5,9 miljarder euro 2018). |
| --- | --- |

c)

Kopplat stöd som är knutet till specifika typer av jordbruksproduktion (t.ex. nöt- och kalvkött, mjölk eller proteingrödor) (5,9 miljarder euro 2018).

Merparten av de utbetalningar av direktstöd som vi granskade innehöll inga fel

| 7.13. | Vi granskade 95 utbetalningar av direktstöd som tillsammans täckte alla huvudsakliga ordningar. Vi besökte 50 jordbruksföretag för att kontrollera att stödmottagarna hade följt reglerna men inte de resterande 45 företagen, eftersom vi hade fått tillräckliga bevis för att de följde reglerna från satellitbilder, tillsammans med ortofoton och dokumentation från de utbetalande organen. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | Vi konstaterade att 77 transaktioner inte innehöll några fel. Direktstödet till jordbrukare är stödrättighetsbaserat: stödmottagarna får stöd om de uppfyller vissa villkor. Sådant stöd innebär en lägre risk för fel om de fastställda villkoren inte är alltför komplexa (se punkterna 1.16 och 1.18). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Utan att det inverkar på våra positiva slutsatser om direktstöden, upptäckte vi mindre överbetalningar (under 5 %) i elva fall som framför allt berodde på att jordbrukare hade överdeklarerat antalet stödberättigande hektar eller djur i stödansökan. Vi konstaterade fel på över 5 % av det granskade beloppet i två direktstöd, inbegripet ett fall där felet var större än 20 %. När det gällde fem betalningar upptäckte vi efterlevnadsproblem utan finansiella effekter. |
| --- | --- |

7.15.

Det integrerade administrations- och kontrollsystemet begränsar felnivån i direktstöd

| 7.16. | Det huvudsakliga förvaltningssystemet för direktstöd är det integrerade administrations- och kontrollsystemet (IACS) (8), som inbegriper systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS). IACS kopplar samman databaser över jordbruksföretag, ansökningar och jordbruksarealer, som de utbetalande organen använder för administrativa korskontroller av alla stödansökningar. LPIS är ett geografiskt informationssystem som innehåller rumsliga datamängder från ett flertal källor, som tillsammans utgör ett register över jordbruksarealer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Våra resultat bekräftar att LPIS i mycket hög grad bidrar till att förebygga och minska felnivåerna (9). Som vi har konstaterat tidigare har medlemsstaternas handlingsplaner, som övervakas av kommissionen, gjort att uppgifterna i LPIS om markers stödberättigande har blivit tillförlitligare (10). |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Införandet i IACS av den geospatiala stödansökan (11), som gör det möjligt för jordbrukare att lämna in betalningsansökningar på nätet, och det faktum att de utbetalande organen nu gör preliminära dubbelkontroller av jordbrukares stödansökningar, har också bidragit till att felprocenten för direktstöd minskat (12). |
| --- | --- |

7.18.

Andra utgiftsområden: komplexa stödvillkor ökar risken för fel

| 7.19. | Vi granskade 136 transaktioner som rörde landsbygdsutveckling, 14 marknadsåtgärder och sex transaktioner som valts ut bland kostnader inom fiske, miljö och klimatpolitik. Merparten av kostnaderna på detta område är ersättningsbaserade och omfattas av komplexa stödregler, vilket ökar risken för fel (se punkterna 1.16, 1.19 och 1.20).
  Bilaga 7.2
  visar resultatet av transaktionsgranskningen, uppdelat per medlemsstat. |
| --- | --- |

7.19.

Landsbygdsutveckling

| 7.20. | Kommissionen har godkänt 118 nationella och regionala landsbygdsutvecklingsprogram i medlemsstaterna för perioden 2014–2020 (13). Programmen inbegriper 20 åtgärder och 67 delåtgärder som kan delas in i följande två stora kostnadskategorier:






  a) | Stöd till investeringsprojekt som stöder social och ekonomisk utveckling i landsbygdsområden. |
| --- | --- | --- |

7.20.

a)

Stöd till investeringsprojekt som stöder social och ekonomisk utveckling i landsbygdsområden.

| b) | Utbetalningar grundade på jordbruksareal eller djurantal. |
| --- | --- |

b)

Utbetalningar grundade på jordbruksareal eller djurantal.

| 7.21. | Åtgärderna och delåtgärderna regleras av särskilda genomförandebestämmelser och omfattas av vanligtvis komplexa stödvillkor. Vår transaktionsgranskning omfattade 16 åtgärder inom 30 program i 18 medlemsstater. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | Av de 136 transaktioner inom landsbygdsutveckling som vi granskade innehöll 104 inga fel, medan 20 innehöll fel under 20 % av det granskade beloppet. I sex fall konstaterade vi fel med en inverkan på 20 % eller mer. I sex betalningar upptäckte vi efterlevnadsproblem utan finansiella effekter. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Vi granskade 66 betalningar till investeringsprojekt, till exempel modernisering av jordbruksföretag, företagsutveckling och stöd till grundläggande tjänster och förnyelse av samhällen på landsbygden. Vi kvantifierade 11 fel, bland annat tre fall där stödmottagarna inte hade uppfyllt stödvillkoren (se
  ruta 7.3
  ) och sju projekt där icke stödberättigande kostnader hade redovisats. I den återstående transaktionen identifierade vi ett fel som berodde på bristande efterlevnad av reglerna för tilldelning av bidrag.






  Ruta 7.3


  Vissa stödmottagare följde inte stödreglerna för jordbruksföretagens investeringar och utvecklingsprojekt för företag

  I Polen lämnade en stödmottagare, tillsammans med familjemedlemmar, in en gemensam ansökan om stöd för att bygga ett svinstall med en kapacitet på upp till 600 suggor. Var och en av de gemensamma stödmottagarna ansökte om det högsta stödbeloppet, som var omkring 215 000 euro. Eftersom syftet med åtgärden var att stödja utvecklingen av små och medelstora jordbruksföretag, föreskrevs i stödvillkoren att de sökandes jordbruksföretag varken fick ha en ekonomisk storlek på över 250 000 euro eller omfatta ett område större än 300 hektar. Stödmottagarna hävdade att de drev av varandra oberoende företag. Vi fann att de ägde andelar i ett familjeföretag som bedrev verksamhet i samma område. Om stödmottagarens andel i familjeföretaget räknas med, överstiger hans jordbruksföretag den övre gränsen för ekonomisk storlek. Vi har tidigare konstaterat stora fel avseende stödberättigande i flera medlemsstater där stödmottagarna inte uppfyllde villkoren för stöd till små och medelstora företag (14).
  I Estland fick en stödmottagare startbidrag i egenskap av ung jordbrukare för att starta en verksamhet på ett jordbruksföretag. Enligt stödreglerna måste alla styrelseledamöter vara unga jordbrukare för att säkerställa att unga jordbrukare kontrollerar företaget under hela den period som företagsetableringen pågår. Efter den första delbetalningen av stödet, men fortfarande under etableringsperioden, tog styrelsen in en andra ledamot som inte var en ung jordbrukare. Därmed var stödmottagaren inte längre stödberättigad. De estniska myndigheterna gjorde en andra delbetalning utan att notera att villkoren för stödberättigande inte längre var uppfyllda.
  I Italien fann vi ytterligare en icke stödberättigad stödmottagare som hade fått startbidrag för unga jordbrukare. Skälet till felet liknade det som beskrevs i det estniska fallet ovan. De italienska myndigheterna beslutade att återkräva betalningen efter vårt granskningsbesök. |
| --- | --- |

7.23.

Ruta 7.3

Vissa stödmottagare följde inte stödreglerna för jordbruksföretagens investeringar och utvecklingsprojekt för företag

I Polen lämnade en stödmottagare, tillsammans med familjemedlemmar, in en gemensam ansökan om stöd för att bygga ett svinstall med en kapacitet på upp till 600 suggor. Var och en av de gemensamma stödmottagarna ansökte om det högsta stödbeloppet, som var omkring 215 000 euro. Eftersom syftet med åtgärden var att stödja utvecklingen av små och medelstora jordbruksföretag, föreskrevs i stödvillkoren att de sökandes jordbruksföretag varken fick ha en ekonomisk storlek på över 250 000 euro eller omfatta ett område större än 300 hektar. Stödmottagarna hävdade att de drev av varandra oberoende företag. Vi fann att de ägde andelar i ett familjeföretag som bedrev verksamhet i samma område. Om stödmottagarens andel i familjeföretaget räknas med, överstiger hans jordbruksföretag den övre gränsen för ekonomisk storlek. Vi har tidigare konstaterat stora fel avseende stödberättigande i flera medlemsstater där stödmottagarna inte uppfyllde villkoren för stöd till små och medelstora företag (14).

I Estland fick en stödmottagare startbidrag i egenskap av ung jordbrukare för att starta en verksamhet på ett jordbruksföretag. Enligt stödreglerna måste alla styrelseledamöter vara unga jordbrukare för att säkerställa att unga jordbrukare kontrollerar företaget under hela den period som företagsetableringen pågår. Efter den första delbetalningen av stödet, men fortfarande under etableringsperioden, tog styrelsen in en andra ledamot som inte var en ung jordbrukare. Därmed var stödmottagaren inte längre stödberättigad. De estniska myndigheterna gjorde en andra delbetalning utan att notera att villkoren för stödberättigande inte längre var uppfyllda.

I Italien fann vi ytterligare en icke stödberättigad stödmottagare som hade fått startbidrag för unga jordbrukare. Skälet till felet liknade det som beskrevs i det estniska fallet ovan. De italienska myndigheterna beslutade att återkräva betalningen efter vårt granskningsbesök.

| 7.24. | Vi granskade 70 transaktioner grundade på den areal eller det djurantal som jordbrukare redovisat, såsom stöd för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk, ersättning till jordbrukare i områden med naturliga begränsningar eller stöd för ekologiskt jordbruk. Bland dem konstaterade vi 14 fall där den stödberättigande arealen eller det stödberättigande djurantalet hade överdeklarerats, varav 10 hade överdeklarerats med mindre än 5 %. Vi konstaterade även ett fall där det utbetalande organet hade beräknat stödet felaktigt. |
| --- | --- |

7.24.

Marknadsåtgärder

| 7.25. | Marknadsåtgärder inom jordbruket utgör ett antal olika ordningar med en mängd olika stödvillkor. Av de 14 transaktionerna i urvalet konstaterade vi tre fall där de utbetalande organen hade ersatt icke stödberättigande kostnader och ett fall där reglerna för offentlig upphandling inte hade följts. |
| --- | --- |

7.25.

Fiske, miljö och klimatpolitik

| 7.26. | Urvalskriterierna och stödkraven för projekt inom politikområdena fiske, miljö och klimatpolitik varierar också. Av de sex transaktioner som vi granskade konstaterade vi att tre projekt inte uppfyllde alla stödvillkor och därmed påverkade vår felprocent. |
| --- | --- |

7.26.

Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg

GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings rapportering om GJP-kostnadernas korrekthet

| 7.27. | GJP-betalningar kontrolleras med hjälp av IACS (se punkterna 7.16–7.18 när det gäller direktstöd) och andra kontrollsystem (se
  ruta 7.4
  ). Chefen för vart och ett av de 76 utbetalande organen lämnar en årlig förvaltningsförklaring om kontrollsystemens ändamålsenlighet till GD Jordbruk och landsbygdsutveckling, tillsammans med en rapport om det utbetalande organets administrativa kontroller och kontroller på plats (”kontrollstatistiken”). För att tillhandahålla ytterligare säkerhet har de attesterande organen sedan 2015 varit skyldiga att varje år och för varje utbetalande organ avge ett utlåtande om lagligheten och korrektheten i de kostnader som medlemsstaterna har begärt ersättning för (15).






  Ruta 7.4


  Säkerhetsmodell för GJP 2014–2020
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

7.27.

Ruta 7.4

Säkerhetsmodell för GJP 2014–2020

Image 47

Källa:

Revisionsrätten.

| 7.28. | GD Jordbruk och landsbygdsutveckling använder nationell kontrollstatistik som det får från de utbetalande organen. Det gör även justeringar baserat på resultaten av de attesterande organens revisioner och sina egna kontroller och professionella bedömning, och kommer på så sätt fram till den justerade felprocenten för direktstöd, landsbygdsutveckling och marknadsåtgärder. Därefter drar det av uppskattade (16) framtida finansiella korrigeringar och återkrav från denna siffra för att beräkna det slutliga riskbeloppet (se
  ruta 7.5
  ).






  Ruta 7.5


  GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings information om korrekthet
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

7.28.

Ruta 7.5

GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings information om korrekthet

Image 48

Källa:

Revisionsrätten.

| 7.29. | Vi granskade GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings rapporter från granskningsbesök hos 18 attesterande organ under 2018, och för fem (17) utbetalande organ granskade vi






  — | GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings och de attesterande organens kontroller av kontrollstatistiken, |
| --- | --- | --- |

7.29.

—

GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings och de attesterande organens kontroller av kontrollstatistiken,

| — | GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings beräkning av den justerade felprocenten. |
| --- | --- |

—

GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings beräkning av den justerade felprocenten.

| 7.30. | Vi granskade även GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings övergripande beräkning av den justerade felprocenten för GJP, uppskattning av framtida korrigeringar och återvinningar och beräkning av det slutliga riskbelopp som det presenterade i sin årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

7.30.

GD Jordbruk och landsbygdsutveckling tillämpade sin metod konsekvent

| 7.31. | GD Jordbruk och landsbygdsutveckling tillämpade sin metod konsekvent vid granskningen av de utbetalande organens kontrollstatistik, vid sina besök hos attesterande organ och vid presentationen av information om korrekthet i den årliga verksamhetsrapporten. De ändringar som nyligen gjordes i GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisionshandbok är i linje med våra (18) rekommendationer och rekommendationerna från kommissionens tjänst för internrevision (19). |
| --- | --- |

7.31.

Vid sina granskningsbesök identifierade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling brister i de attesterande organens arbete

| 7.32. | År 2018 gjorde GD Jordbruk och landsbygdsutveckling 18 granskningsbesök vid 17 attesterande organ och identifierade då flera problem, bland annat följande:






  — | Nio attesterande organ använde en urvalsmetod som inte fullt ut följde de riktlinjer som kommissionen utfärdat, och i tre av dessa fall ansåg kommissionen att detta undergrävde representativiteten i de attesterande organens urval. |
| --- | --- | --- |

7.32.

—

Nio attesterande organ använde en urvalsmetod som inte fullt ut följde de riktlinjer som kommissionen utfärdat, och i tre av dessa fall ansåg kommissionen att detta undergrävde representativiteten i de attesterande organens urval.

| — | Nio attesterande organ, varav åtta ingick bland de nio i föregående stycke, hade kontrollerat stödvillkoren eller jordbruksåtagandena på ett otillräckligt sätt. |
| --- | --- |

—

Nio attesterande organ, varav åtta ingick bland de nio i föregående stycke, hade kontrollerat stödvillkoren eller jordbruksåtagandena på ett otillräckligt sätt.

| 7.33. | Under de senaste fyra åren (2015–2018) har GD Jordbruk och landsbygdsutveckling utfört granskningsbesök som omfattar ett urval av kostnadskategorier vid cirka 80 % av de attesterande organen och konstaterat att den kunnat förlita sig helt på deras arbete i omkring en fjärdedel av fallen. Vår sammanfattning av resultaten från de 18 granskningsbesök som utfördes 2018 visas i
  ruta 7.6
  . Som vi konstaterade förra året krävs fortsatt förbättring av de attesterande organens arbete om kommissionen ska använda deras arbete som sin främsta källa till säkerhet om GJP-kostnadernas korrekthet (20).






  Ruta 7.6


  Sammanfattning av resultaten från GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings granskningsbesök avseende utvalda kategorier av kostnader som kontrollerats av attesterande organ 2018
















  Källa: | Europeiska revisionsrätten, på grundval av GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings kontroller. |
| --- | --- | --- |

7.33.

Ruta 7.6

Sammanfattning av resultaten från GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings granskningsbesök avseende utvalda kategorier av kostnader som kontrollerats av attesterande organ 2018

Image 49

Källa:

Europeiska revisionsrätten, på grundval av GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings kontroller.

De felprocentsatser som GD Jordbruk och landsbygdsutveckling offentliggör bygger till stor del på schablonmässiga justeringar av de felprocentsatser som medlemsstaterna rapporterat

| 7.34. | Baserat på sina utbetalande organs kontrollstatistik rapporterade medlemsstaterna en övergripande felnivå på nästan 1 % (21) för GJP-kostnaderna som helhet. Vi granskade GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings justeringar av medlemsstaternas felprocentsatser (se punkt 7.28). Liksom tidigare år grundade GD Jordbruk och landsbygdsutveckling merparten av justeringarna på sina egna kontroller av de utbetalande organens system och kostnader. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling beräknar merparten av dessa justeringar som schablonsatser som ska spegla betydelsen och omfattningen av de brister som den konstaterat i kontrollsystemen. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | I GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport uppskattas riskbeloppet vid betalning till cirka 2,1 % för GJP-kostnader totalt och cirka 1,8 % för direktstöd. Kommissionen presenterar också dessa resultat i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport. |
| --- | --- |

7.35.

GD Klimatpolitiks årliga verksamhetsrapport

| 7.36. | Vi granskade GD Klimatpolitiks årliga verksamhetsrapport. Rapporten hade utarbetats i enlighet med kommissionens interna anvisningar. Eftersom vi inte valde ut några transaktioner på området klimatpolitik 2018, har vi inga granskningsresultat som kan jämföras med den information om kostnadernas korrekthet som GD Klimatpolitik rapporterat. |
| --- | --- |

7.36.

Slutsats och rekommendationer

Slutsats

| 7.37. | De samlade revisionsbevis som vi har inhämtat och lagt fram i detta kapitel visar att den uppskattade felnivån i utgifterna för Naturresurser som helhet var väsentlig. För Naturresurser som helhet resulterade vår transaktionsgranskning i en övergripande felnivå på 2,4 % (se
  bilaga 7.1
  ). Våra resultat visar emellertid att felnivån inte var väsentlig för EGFJ-direktstöd, som utgör 72 % av kostnaderna under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Den uppskattning av riskbeloppen vid betalning för GJP-kostnader och för direktstöd som kommissionen offentliggjort i sin årliga förvaltnings- och resultatrapport (se punkt 7.35) överensstämmer med vår slutsats. |
| --- | --- |

7.38.

Rekommendationer

| 7.39. | Bilaga 7.3
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de sex rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2015. Kommissionen hade genomfört dessa rekommendationer fullt ut. |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | I årsrapporten för 2017 lämnade vi rekommendationer till kommissionen med måldatum för genomförande i slutet av 2019. De rörde medlemsstaternas åtgärder för att angripa orsakerna till fel och kvaliteten på de attesterande organens arbete. Dessa rekommendationer är relevanta även för detta års granskningsresultat och slutsatser och vi kommer att följa upp dem inom kort. |
| --- | --- |

7.40.

Del 2: Prestation (output och resultat)

| 7.41. | År 2018 offentliggjorde vi åtta särskilda rapporter om stöd till hållbar användning av naturresurser. I särskilda rapporter om GJP granskade vi förnybar energi i landsbygdsområden, ordningen för grundstöd, alternativen när det gäller finansiering av landsbygdsutvecklingsprojekt och djurs välbefinnande. Vi offentliggjorde även rapporter om luftföroreningar, avskiljning och lagring av koldioxid, förebyggande av översvämningar och ökenspridning. Dessutom offentliggjorde vi ett informationsdokument om framtidens gemensamma jordbrukspolitik och ett yttrande över lagstiftningsförslagen om den gemensamma jordbrukspolitiken för perioden efter 2020 (se punkterna 3.50–3.52). |
| --- | --- |

7.41.

| 7.42. | Under granskningen av transaktionernas korrekthet 2018 undersökte vi följande:






  a) | Genomförandet av och kostnaderna för landsbygdsutvecklingsåtgärderna i urvalet, med inriktning på output. |
| --- | --- | --- |

7.42.

a)

Genomförandet av och kostnaderna för landsbygdsutvecklingsåtgärderna i urvalet, med inriktning på output.

| b) | Kommissionens och medlemsstaternas mätning och rapportering av prestation inom den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma övervaknings- och utvärderingsram, med inriktning på åtgärdernas resultat. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens och medlemsstaternas mätning och rapportering av prestation inom den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma övervaknings- och utvärderingsram, med inriktning på åtgärdernas resultat.

Prestationsbedömning av landsbygdsutvecklingsprojekt

| 7.43. | Vi granskade 113 utvalda landsbygdsutvecklingsprojekt (22) i 18 medlemsstater inom 13 åtgärder som inkluderade






  — | kompensationsbetalningar till jordbrukare som gjort åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk eller som bedriver verksamhet i områden med naturliga begränsningar, |
| --- | --- | --- |

7.43.

—

kompensationsbetalningar till jordbrukare som gjort åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk eller som bedriver verksamhet i områden med naturliga begränsningar,

| — | stöd till modernisering av jordbruksföretag, till exempel uppförande av byggnader eller inköp av ny utrustning, |
| --- | --- |

—

stöd till modernisering av jordbruksföretag, till exempel uppförande av byggnader eller inköp av ny utrustning,

| — | nyetableringsstöd till unga jordbrukare, |
| --- | --- |

—

nyetableringsstöd till unga jordbrukare,

| — | stöd till grundläggande tjänster och förnyelse av samhällen på landsbygden. |
| --- | --- |

—

stöd till grundläggande tjänster och förnyelse av samhällen på landsbygden.

| 7.44. | Vi bedömde om






  — | projekten hade gett förväntad output, |
| --- | --- | --- |

7.44.

—

projekten hade gett förväntad output,

| — | medlemsstaterna hade kontrollerat om de kostnader avseende investeringsprojekt som redovisats var rimliga, |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna hade kontrollerat om de kostnader avseende investeringsprojekt som redovisats var rimliga,

| — | förenklade kostnadsalternativ hade använts på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

—

förenklade kostnadsalternativ hade använts på lämpligt sätt.

De flesta projekt hade gett förväntad output

| 7.45. | När revisionen genomfördes hade 103 av de 113 projekt som vi granskade slutförts. I de 10 fall där projekten inte hade resulterat i planerad output hade antingen investeringarna inte genomförts i enlighet med tillämpliga regler och specifikationer eller så hade stödmottagarna överdeklarerat den stödberättigande jordbruksarealen. |
| --- | --- |

7.45.

Medlemsstaterna kontrollerade i regel att kostnaderna var rimliga men använde förenklade kostnadsalternativ i liten utsträckning

| 7.46. | I 47 av de 49 projekt för jordbruksföretags investerings- och företagsutvecklingsprojekt som vi granskade hade medlemsstaterna infört förfaranden som syftade till att kontrollera att de redovisade kostnaderna var rimliga, till exempel ett upphandlingsförfarande, användning av referenskostnader eller en jämförelse av anbud. Men i ett av dessa fall hade de fastställda förfarandena inte följts på korrekt sätt. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Vi har tidigare påpekat att förenklade kostnadsalternativ kan förenkla administrationen och hålla kostnaderna under kontroll när det gäller vissa projekt (23). Detta gäller särskilt åtgärder som omfattar projekt med liknande typer av verksamhet och kostnader (24). |
| --- | --- |

7.47.

| 7.48. | Medlemsstaterna använde förenklade kostnadsalternativ, såsom enhetsbelopp eller schablonsatser, i 3 av de 49 projekten (se ett exempel i
  ruta 7.7
  ). De nationella myndigheterna hade kunnat använda förenklade kostnadsalternativ för åtminstone vissa kostnader i ytterligare 16 projekt. I särskild rapport nr 11/2018 lämnade vi rekommendationer till kommissionen som syftade till att uppmuntra lämplig användning av förenklade kostnadsalternativ.






  Ruta 7.7


  Ett exempel på användning av förenklade kostnadsalternativ






  I Finland finansierade EU-budgeten de indirekta kostnaderna för ett lokalt utvecklingsprojekt genom schablonsatser. De nationella myndigheterna identifierade kategorierna av indirekta kostnader i förväg och beräknade finansieringen som en schablonmässig procentsats av de relaterade direkta kostnaderna för projektet. |
| --- | --- |

7.48.

Ruta 7.7

Ett exempel på användning av förenklade kostnadsalternativ

I Finland finansierade EU-budgeten de indirekta kostnaderna för ett lokalt utvecklingsprojekt genom schablonsatser. De nationella myndigheterna identifierade kategorierna av indirekta kostnader i förväg och beräknade finansieringen som en schablonmässig procentsats av de relaterade direkta kostnaderna för projektet.

GJP:s gemensamma övervaknings- och utvärderingsram

| 7.49. | GJP:s gemensamma övervaknings- och utvärderingsram är en uppsättning regler, förfaranden och indikatorer för en samlad, regelbunden bedömning av varje åtgärds framsteg, ändamålsenlighet och effektivitet i förhållande till GJP-målen (25). Indikatorerna syftar till att a) beskriva den produkt som levereras genom GJP-åtgärden (outputindikatorer), b) mäta omedelbara förändringar som åstadkoms (resultatindikatorer), c) visa de långsiktiga konsekvenserna av en åtgärd när det gäller hur den bidrar till GJP:s allmänna mål (effektindikatorer) (26). Enligt den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen måste kommissionen och medlemsstaterna göra utvärderingar som baseras på en flerårig plan (27). |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Vi granskade indikatorerna för 113 landsbygdsutvecklingsstöd och 95 direktstöd, med beaktande av de definitioner som anges i
  ruta 7.8
  . Vi riktade in oss på resultatindikatorerna, som ska ha en direkt koppling till åtgärderna. Denna granskning kompletterade vårt arbete om användningen av prestationsindikatorer på programnivå, som vi rapporterar om i
  kapitel 3
  .






  Ruta 7.8


  Definition av input, output, resultat och effekter
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

7.50.

Ruta 7.8

Definition av input, output, resultat och effekter

Image 50

Källa:

Revisionsrätten.

| 7.51. | Vi beaktade våra tidigare granskningsresultat avseende den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen (28). Vi har tidigare konstaterat att övervaknings- och utvärderingssystemet bör ge information om var utgifterna är, eller inte är, ändamålsenliga och effektiva. Framför allt bör resultatindikatorerna visa de direkta och omedelbara effekterna av åtgärden, det vill säga vad som faktiskt har åstadkommits med pengarna (29). |
| --- | --- |

7.51.

Brister i resultatindikatorerna för landsbygdsutvecklingsutgifter

| 7.52. | Vi har tidigare rapporterat att det kan hända att landsbygdsutvecklingsåtgärder inte uppnår avsedda resultat, trots att den avtalade fysiska outputen levereras (30). För 2018 konstaterade vi att de flesta åtgärder hade gett förväntad output (se punkt 7.45), men vi fortsatte att identifiera åtskilliga brister i hur resultatindikatorer används när det gäller landsbygdsutvecklingsutgifter. Resultatet av vår granskning sammanfattas i
  ruta 7.9
  och beskrivs i punkterna nedan.






  Ruta 7.9


  Brister i mätningen och rapporteringen av prestation när det gäller utgifter för landsbygdsutveckling
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

7.52.

Ruta 7.9

Brister i mätningen och rapporteringen av prestation när det gäller utgifter för landsbygdsutveckling

Image 51

Källa:

Revisionsrätten.

Den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramens resultatindikatorer omfattar inte alla landsbygdsutvecklingsutgifter

| 7.53. | Vi konstaterade att 35 av de 113 landsbygdsutvecklingsprojekt som vi granskade inte hade någon relevant resultatindikator som mätte de omedelbara och direkta effekterna av åtgärden (se
  ruta 7.10
  ). Detta gällde för åtgärd 13 (Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar) och för fem andra delåtgärder (31). |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | I 15 av de 35 projekt där en resultatindikator saknades i den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen konstaterade vi att medlemsstaterna hade täppt till luckan i rapporteringen genom att fastställa sina egna nationella indikatorer (se
  ruta 7.10
  ).






  Ruta 7.10


  20 av de 113 (18 %) landsbygdsutvecklingsprojekten resultatövervakades inte
















  Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

7.54.

Ruta 7.10

20 av de 113 (18 %) landsbygdsutvecklingsprojekten resultatövervakades inte

Image 52

Källa:

Revisionsrätten.

Begränsad information om huruvida kostnaderna bidrar till fokusområdet

| 7.55. | Fem av de 14 granskade fokusområdena hade ingen tydlig koppling mellan sina mål och de underliggande resultatindikatorerna. En följd av detta är att informationen är begränsad om huruvida de åtgärder som fick stöd bidrog till måluppfyllelsen. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Till exempel syftade fokusområde 2B till att ”underlätta inträdet i jordbrukssektorn för jordbrukare med tillräcklig kompetens och i synnerhet generationsskiften”. Merparten av kostnaderna inom detta fokusområde består av nyetableringsstöd till unga jordbrukare. Den enda resultatindikatorn är ”Procentandel jordbruksföretag med stöd från ett landsbygdsprogram för affärsutvecklingsplaner/investeringar för unga jordbrukare”. Denna indikator ger begränsad information om vilken kompetens jordbrukare som är nya i branschen har och den faktiska takten i generationsskiftet. |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Vi konstaterade tre fall där stödvillkoren för val av projekten inte hade någon koppling till de tillhörande prestationsindikatorerna (se exemplen i
  ruta 7.11
  ). Därför bidrog inte dessa projekt till fokusområdets mål.






  Ruta 7.11


  Projekt utan koppling till fokusområdets mål






  Ett projekt för att bygga ett översvämningsskydd för en medeltida stadsdel genomfördes och rapporterades i Tyskland inom fokusområde 3B ”Stödja riskförebyggande insatser och riskhantering inom jordbruket”. Den tillhörande resultatindikatorn var ”Procentandel jordbruksföretag som deltar i system för riskhantering”.
  De svenska myndigheterna rapporterade stöd till evenemang för främjande och marknadsföring av jordbruksverksamhet som att det bidrog till fokusområde 4B ”Förbättra vattenförvaltningen”. Resultatindikatorn för detta fokusområde var ”Procentandel jordbruksmark som omfattas av åtagande för att förbättra vattenförvaltning”. |
| --- | --- |

7.57.

Ruta 7.11

Projekt utan koppling till fokusområdets mål

Ett projekt för att bygga ett översvämningsskydd för en medeltida stadsdel genomfördes och rapporterades i Tyskland inom fokusområde 3B ”Stödja riskförebyggande insatser och riskhantering inom jordbruket”. Den tillhörande resultatindikatorn var ”Procentandel jordbruksföretag som deltar i system för riskhantering”.

De svenska myndigheterna rapporterade stöd till evenemang för främjande och marknadsföring av jordbruksverksamhet som att det bidrog till fokusområde 4B ”Förbättra vattenförvaltningen”. Resultatindikatorn för detta fokusområde var ”Procentandel jordbruksmark som omfattas av åtagande för att förbättra vattenförvaltning”.

Merparten av resultatindikatorerna hade begränsningar eller brister

| 7.58. | Få resultatindikatorer mäter stödets direkta effekter. I själva verket mätte 17 av de 25 resultatindikatorerna för landsbygdsutveckling endast storleken på det stöd som getts och inte huruvida stödet på ett ändamålsenligt sätt hade bidragit till fokusområdet (32). |
| --- | --- |

7.58.

| 7.59. | Vissa resultatindikatorer är oprecisa. En av indikatorerna för att mäta effekterna av åtgärd 7 (”Grundläggande tjänster och förnyelse av samhällen på landsbygden”) är ”Procentandel av landsbygdsbefolkningen som får ta del av förbättrade tjänster/infrastrukturer”. ”Befolkning” definieras som storleken på den befolkning i området (t.ex. kommun eller grupp av kommuner) som får ta del av tjänsten/infrastrukturen. I sådana fall får medlemsstaterna rapportera hela befolkningen i den kommun där en åtgärd har genomförts, oavsett det faktiska antalet användare som får ta del av åtgärden. Vi identifierade detta problem redan under den föregående (2007–2013) programperioden (33). |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | För sex av resultatindikatorerna används urvalsundersökningar av slutförda insatser när det gäller fokusområdet. Metoden för att beräkna dem bygger på allmän vägledning som utfärdades av kommissionen när projektgenomförandet redan hade påbörjats. |
| --- | --- |

7.60.

Liknande brister i resultatindikatorer avseende direktstöd

| 7.61. | Vår granskning av direktstöden i urvalet bekräftade de huvudsakliga brister när det gäller prestationsövervakning som vi har rapporterat om i två särskilda rapporter, nämligen nr 1/2016 Är kommissionens resultatmätningssystem för jordbrukarnas inkomster väl utformat och baserat på tillförlitliga uppgifter? och nr 10/2017 EU:s stöd till unga jordbrukare bör riktas så att det främjar generationsskifte på ett ändamålsenligare sätt. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Ett av målen med direktstöd till unga jordbrukare är att ”förbättra jordbrukets konkurrenskraft”. De underliggande resultatindikatorerna är emellertid inte tydligt kopplade till föremålet för stödet, eftersom de mäter ”mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan”, ”EU:s jordbrukshandel” och ”EU:s råvarupriser jämfört med världspriser” (34). |
| --- | --- |

7.62.

| 7.63. | Vi har tidigare rapporterat om prestation när det gäller miljöanpassningsstödet (35) och konstaterat att kommissionens resultatindikator ”Andel områden som omfattas av miljöanpassning” var av begränsad nytta för att övervaka resultatet av miljöanpassning. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Till följd av torka 2017 och 2018 tillät vissa medlemsstater jordbrukare att använda mark som redovisats som ”ekologisk fokusareal” (36) (framför allt mark i träda) för produktion. Medlemsstaterna rapporterade output och resultat på grundval av jordbrukarnas ursprungligen redovisade ekologiska fokusarealer och inte utifrån den faktiska användningen av marken. Det påverkade tillförlitligheten hos output- och resultatindikatorerna för miljöanpassningsstöd negativt. |
| --- | --- |

7.64.

Slutsats och rekommendationer

Slutsats

| 7.65. | De flesta avslutade landsbygdsutvecklingsåtgärder som vi granskade hade gett förväntad output. Medlemsstaterna hade i allmänhet följt förfaranden som syftade till att kontrollera att projektkostnaderna var rimliga, men de använde förenklade kostnadsalternativ i liten utsträckning. |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | Vi identifierade åtskilliga brister i hur kommissionen och medlemsstaterna hade tillämpat den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramens resultatindikatorer för att mäta och rapportera om jordbruks- och landsbygdsutvecklingsstödets prestation under den innevarande programperioden 2014–2020. I förslaget om att införa en prestationsbaserad genomförandemodell för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 definierade kommissionen gemensamma indikatorer för output, resultat och effekt (37). I vårt yttrande nr 7/2018 över kommissionens förslag välkomnade vi övergången till en prestationsbaserad modell, men fann att indikatorerna ännu inte hade färdigställts (38) och lämnade särskilda kommentarer om de föreslagna indikatorerna (39). |
| --- | --- |

7.66.

Rekommendationer

Rekommendation 7.1 – Avhjälp bristerna i mätningen och rapporteringen av prestation inom GJP

För perioden efter 2020 bör kommissionen beakta de brister vi identifierat i den nuvarande ramen och se till att resultatindikatorer korrekt mäter effekterna av åtgärder och har en tydlig koppling till relaterade insatser och politiska mål (se punkterna 7.52–7.64).

Måldatum för genomförande: 2020

---

(1)  Artikel 110.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

(2)  Artikel 110.2 i förordning (EU) nr 1306/2013.

(3)  Urvalet bestod av 95 utbetalningar av direktstöd, 14 marknadsåtgärder, 136 utbetalningar inom landsbygdsutvecklingsprogram och sex utbetalningar för fiske, miljö och klimatpolitik.

(4)  Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Danmark, Tyskland, Estland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Cypern, Ungern, Nederländerna, Österrike, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket. I urvalet ingick även tre transaktioner med direkt förvaltning.

(5)  Vi konstaterade också tolv fall av bristande efterlevnad som inte hade någon ekonomisk inverkan.

(6)  Vi baserar vår beräkning av fel på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,2 % och 3,6 % (den undre respektive övre felgränsen).

(7)  Frikopplade stöd beviljas för all stödberättigande jordbruksmark oavsett om den används till produktion.

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/iacs_en

(9)  Se punkt 7.17 i årsrapporten för 2015, punkt 7.13 i årsrapporten för 2016 och punkt 7.16 i årsrapporten för 2017.

(10)  Se punkt 7.17 i årsrapporten för 2015.

(11)  Se punkterna 7.46–7.55 i årsrapporten för 2017.

(12)  Se punkt 7.15 i årsrapporten för 2016 och punkt 7.16 i årsrapporten för 2017.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

(14)  Se punkt 7.26 i årsrapporten för 2016.

(15)  Se även vår särskilda rapport nr 7/2017 De attesterande organens nya roll när det gäller GJP-utgifter: ett positivt steg mot en modell för samordnad granskning men med betydande brister som måste åtgärdas.

(16)  GD Jordbruk och landsbygdsutveckling använder ett justerat rullande genomsnitt av finansiella korrigeringar och återvinningar för att beräkna sin korrigeringskapacitet.

(17)  Spanien (Andalusien och Aragonien), Italien (AGREA), Polen och Förenade kungariket (Skottland).

(18)  I punkt 7.67 (rekommendation 5) i vår årsrapport för 2015 rekommenderade vi att kommissionen skulle ”[u]ppdatera GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings revisionshandbok och ta med detaljerade granskningsåtgärder och krav på dokumentation för kontrollen av de uppgifter som medlemsstaterna lämnar och som används för att beräkna finansiella korrigeringar”.

(19)  Efter sin revision 2017 av GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings kontrollstrategi för GJP 2014–2020 rekommenderade tjänsten för internrevision att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling skulle förstärka sitt förfarande för att beräkna finansiella korrigeringar och vid behov uppdatera revisionshandboken.

(20)  Se punkt 7.37 i årsrapporten för 2017.

(21)  Medlemsstaterna måste lämna två uppsättningar av statistiska uppgifter till GD Jordbruk och landsbygdsutveckling senast den 15 juli varje år: kontrolluppgifter (en omfattande databas med alla stödmottagare som lämnat in ersättningsanspråk och uppgifter om huruvida de har varit föremål för administrativa kontroller och kontroller på plats samt resultatet av kontrollerna) och kontrollstatistik (sammanfattade resultat av kontrollerna under de viktigaste budgetrubrikerna).

(22)  Genom de 136 utvalda transaktionerna inom landsbygdsutveckling täckte vi 113 projekt som hade godkänts under den nuvarande (2014–2020) programperioden.

(23)  Se punkt 7.63 i årsrapporten för 2017.

(24)  Se punkt 56 i särskild rapport nr 11/2018 De nya alternativen för att finansiera landsbygdsutvecklingsprojekt: enklare men inte resultatinriktade.

(25)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-glance/cmef_en

(26)  Särskild rapport nr 1/2016 Är kommissionens resultatmätningssystem för jordbrukarnas inkomster väl utformat och baserat på tillförlitliga uppgifter?

(27)  Medlemsstaterna skulle skicka in sina första utvärderingar för perioden 2014–2020 i slutet av juni 2019.

(28)  I synnerhet särskild rapport nr 12/2013 Kan kommissionen och medlemsstaterna visa att den EU-budget som har anslagits till landsbygdsutvecklingspolitiken används väl?, särskild rapport nr 12/2015 EU:s prioritering att främja en kunskapsbaserad landsbygdsekonomi har påverkats av en bristfällig förvaltning av kunskapsöverförings- och rådgivningsåtgärder, särskild rapport nr 1/2016 Är kommissionens resultatmätningssystem för jordbrukarnas inkomster väl utformat och baserat på tillförlitliga uppgifter?, särskild rapport nr 10/2017 EU:s stöd till unga jordbrukare bör riktas så att det främjar generationsskifte på ett ändamålsenligare sätt och särskild rapport nr 16/2017 Programplanering inom landsbygdsutveckling: mindre komplexitet och mer fokus på resultat behövs.

(29)  Särskild rapport nr 12/2013 Kan kommissionen och medlemsstaterna visa att den EU-budget som har anslagits till landsbygdsutvecklingspolitiken används väl?

(30)  Se punkt 79 i särskild rapport nr 25/2015 EU:s stöd till infrastruktur på landsbygden har potential att ge mycket mer valuta för pengarna.

(31)  1.2 (Stöd till demonstrationsverksamhet och informationsåtgärder), 4.2 (Stöd till investeringar i beredning och saluföring och/eller utveckling av jordbruksprodukter), 4.3 (Stöd till investeringar i infrastruktur som avser utveckling, modernisering eller anpassning av jord- och skogsbruket), 8.3 (Stöd till förebyggande av skador på skogar som uppstår till följd av skogsbränder och naturkatastrofer och andra katastrofer) och 19.4 (Stöd till löpande kostnader och ledningsfunktioner).

(32)  Exempelvis avser indikatorn ”procentandel jordbruksföretag med stöd från ett landsbygdsprogram för investeringar i omstrukturering eller modernisering” det totala antalet jordbruksföretag som ges stöd för investeringar i omstrukturering eller modernisering enligt åtgärd 4 delat med det totala antalet jordbruksföretag under basåret.

(33)  Se punkt 81 i särskild rapport nr 25/2015 EU:s stöd till infrastruktur på landsbygden har potential att ge mycket mer valuta för pengarna.

(34)  Se punkterna 71 och 90 i särskild rapport nr 10/2017 EU:s stöd till unga jordbrukare bör riktas så att det främjar generationsskifte på ett ändamålsenligare sätt.

(35)  Se punkterna 7.43–7.54 i årsrapporten för 2016 och punkterna 26–33 i särskild rapport nr 21/2017 Miljöanpassningsstödet: ett mer komplext inkomststödsystem som ännu inte är ändamålsenligt i miljöhänseende.

(36)  Jordbrukare med en åkerareal på över 15 hektar måste se till att minst 5 % av den arealen är en ekologisk fokusareal reserverad för element som är gynnsamma för miljön, t.ex. mark i träda eller häckar och träd.

(37)  Se bilaga I till COM(2018) 392: Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013.

(38)  Punkt 70 i yttrande nr 7/2018.

(39)  Bilaga I till yttrande nr 7/2018.

BILAGA 7.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – NATURRESURSER

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Direktstöd | 95 | 121 |
| Marknadsåtgärder, landsbygdsutveckling, fiske, miljö och klimatpolitik | 156 | 109 |
| Transaktioner totalt – Naturresurser | 251 | 230 |
| UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Uppskattad felnivå: Naturresurser | 2,4 % | 2,4 % |
| | Övre felgräns | 3,6 % | |
| | Undre felgräns | 1,2 % | |

2018

2017

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Direktstöd

95

121

Marknadsåtgärder, landsbygdsutveckling, fiske, miljö och klimatpolitik

156

109

Transaktioner totalt – Naturresurser

251

230

UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå: Naturresurser

2,4 %

2,4 %

Övre felgräns

3,6 %

Undre felgräns

1,2 %

BILAGA 7.2

INFORMATION OM EU-ÅTGÄRDER I MEDLEMSSTATER ELLER REGIONER

ÖVERSIKT ÖVER RESULTATET AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN I VARJE MEDLEMSSTAT FÖR MARKNADSÅTGÄRDER, LANDSBYGDSUTVECKLING, FISKE, MILJÖ OCH KLIMATPOLITIK (1)

Image 53

Källa: Revisionsrätten.

---

(1)  Med undantag för de tre granskade transaktionerna med direkt förvaltning.

BILAGA 7.3

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg |
| --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej längre tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2015 | 7.67. Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2015 rekommenderar vi kommissionen att göra följande när det gäller EGFJ: | | | | | | |
| Rekommendation 1: fortsätta sina ansträngningar med att följa upp de fall där den nationella lagstiftningen inte följer unionslagstiftningen och bland annat använda alla rättsliga medel som den förfogar över, särskilt betalningsinställelse. | X | | | | | |
| Rekommendation 2: varje år övervaka resultatet av de kvalitetsbedömningar av LPIS som medlemsstaterna gör och kontrollera att alla medlemsstater med negativa bedömningar verkligen vidtar de korrigerande åtgärder som krävs. | X | | | | | |
| När det gäller landsbygdsutveckling: | | | | | | |
| Rekommendation 3: se till att alla medlemsstaters handlingsplaner för att åtgärda fel på området för landsbygdsutveckling inbegriper ändamålsenliga åtgärder när det gäller offentlig upphandling. | X | | | | | |
| När det gäller EGFJ och landsbygdsutveckling: | | | | | | |
| Rekommendation 4: övervaka och aktivt stödja de attesterande organen när det gäller att förbättra arbetet och metoden avseende utgifternas laglighet och korrekthet så att de ger tillförlitlig information till kommissionens uppskattning av den justerade felprocenten. | X | | | | | |
| Rekommendation 5: uppdatera GD AGRI:s revisionshandbok och ta med detaljerade granskningsåtgärder och krav på dokumentation för kontrollen av de uppgifter som medlemsstaterna lämnar och som används för att beräkna finansiella korrigeringar. | X | | | | | |
| När det gäller fiske: | | | | | | |
| Rekommendation 6: se till att GD Havsfrågor och fiske uppfyller de internationella revisionsstandarderna bättre vid revisionerna av överensstämmelse. | X | | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej längre tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2015

7.67. Till följd av denna uppföljning och av granskningsresultatet och slutsatserna för 2015 rekommenderar vi kommissionen att göra följande när det gäller EGFJ:

Rekommendation 1: fortsätta sina ansträngningar med att följa upp de fall där den nationella lagstiftningen inte följer unionslagstiftningen och bland annat använda alla rättsliga medel som den förfogar över, särskilt betalningsinställelse.

X

Rekommendation 2: varje år övervaka resultatet av de kvalitetsbedömningar av LPIS som medlemsstaterna gör och kontrollera att alla medlemsstater med negativa bedömningar verkligen vidtar de korrigerande åtgärder som krävs.

X

När det gäller landsbygdsutveckling:

Rekommendation 3: se till att alla medlemsstaters handlingsplaner för att åtgärda fel på området för landsbygdsutveckling inbegriper ändamålsenliga åtgärder när det gäller offentlig upphandling.

X

När det gäller EGFJ och landsbygdsutveckling:

Rekommendation 4: övervaka och aktivt stödja de attesterande organen när det gäller att förbättra arbetet och metoden avseende utgifternas laglighet och korrekthet så att de ger tillförlitlig information till kommissionens uppskattning av den justerade felprocenten.

X

Rekommendation 5: uppdatera GD AGRI:s revisionshandbok och ta med detaljerade granskningsåtgärder och krav på dokumentation för kontrollen av de uppgifter som medlemsstaterna lämnar och som används för att beräkna finansiella korrigeringar.

X

När det gäller fiske:

Rekommendation 6: se till att GD Havsfrågor och fiske uppfyller de internationella revisionsstandarderna bättre vid revisionerna av överensstämmelse.

X

---

KAPITEL 8

Säkerhet och medborgarskap

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 8.1‒8.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av rubriken i den fleråriga budgetramen | 8.2‒8.4 |
| --- | --- |

| Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod | 8.5 |
| --- | --- |

| Del 1: Transaktionernas korrekthet | 8.6‒8.17 |
| --- | --- |

| Granskning av utvalda system | 8.8‒8.16 |
| --- | --- |

| Delad förvaltning av Amif och ISF | 8.8‒8.10 |
| --- | --- |

| Direkt/indirekt förvaltning av Amif och ISF | 8.11‒8.13 |
| --- | --- |

| Programmet Livsmedel och foder | 8.14‒8.16 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 8.17 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 8.18 |
| --- | --- |

| Del 2: Resultat | 8.19‒8.20 |
| --- | --- |

Inledning

| 8.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Säkerhet och medborgarskap i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 8.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2018.






  Ruta 8.1


  Rubriken Säkerhet och medborgarskap i den fleråriga budgetramen – fördelning 2018







  Fördelning av betalningar:





  Betalningar och granskad population:










  (1) | I uppgifterna ingår kostnader avseende konsumentfrågor, rättsväsende, rättigheter, jämställdhet och medborgarskap. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Ruta 8.1

Rubriken Säkerhet och medborgarskap i den fleråriga budgetramen – fördelning 2018

Fördelning av betalningar:

Image 54

Betalningar och granskad population:

Image 55

(1)

I uppgifterna ingår kostnader avseende konsumentfrågor, rättsväsende, rättigheter, jämställdhet och medborgarskap.

| (2) | Förskott och regleringar följer den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter). |
| --- | --- |

(2)

Förskott och regleringar följer den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

| Källa: | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018.

Kort beskrivning av rubriken i den fleråriga budgetramen

| 8.2. | Denna rubrik omfattar en rad olika politikområden vars gemensamma mål är att stärka EU-medborgarskapet och bidra till att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa utan inre gränser. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Såsom framgår av
  ruta 8.1
  är det största utgiftsområdet migration och säkerhet. Därför kommer merparten av utgifterna från endast två fonder – asyl-, migrations- och integrationsfonden (1) (Amif) och fonden för inre säkerhet (ISF) (2). Förvaltningen av merparten av Amifs och ISF:s medel delas mellan medlemsstaterna och kommissionens generaldirektorat för migration och inrikes frågor (GD Migration och inrikes frågor). Amifs mål är att bidra till en ändamålsenlig hantering av migrationsströmmar och få till stånd en gemensam EU-strategi för asyl- och invandringsfrågor. ISF:s mål är att uppnå en hög säkerhetsnivå i EU. Fonden har följande två instrument (3): ISF – Gränser och viseringar samt ISF – Polis. Det förstnämnda ger stöd till harmoniserade gränsförvaltningsåtgärder och framtagandet av en gemensam viseringspolitik, medan det andra är inriktat på samarbete mellan brottsbekämpande organ och stärkt kapacitet att hantera säkerhetsrelaterade risker och kriser. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | En annan stor del av budgetrubriken är anslagen till 13 decentraliserade byråer (4) som arbetar med att genomföra viktiga EU-prioriteringar inom områdena migration och säkerhet, rättsligt samarbete och hälsofrågor. Därefter följer programmet Livsmedel och foder som syftar till att säkerställa människors hälsa och djur- och växtskydd i alla steg i livsmedelskedjan, och Kreativa Europa – EU:s ramprogram för stöd till den kulturella och den kreativa sektorn. Slutligen omfattar budgeten ett antal program som syftar till att uppfylla det gemensamma målet att stärka området säkerhet och medborgarskap. Programmen gäller rättsväsendet, konsumentfrågor och rättigheter, jämställdhet och medborgarskap. |
| --- | --- |

8.4.

Revisionens omfattning och inriktning samt revisionsmetod

| 8.5. | Vi tillämpade den revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  och undersökte ett urval av 18 transaktioner som utformades så att vi skulle kunna uttala oss om kostnaderna för budgeten som helhet, men inte så att det är representativt för alla kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen (dvs. vi beräknade inte det övergripande felet som påverkar denna rubrik). Skälet till att vi valde det alternativet är att betalningarna 2018 på detta politikområde var relativt små (cirka 2 % av EU:s totala betalningar). Urvalet bestod av sju transaktioner med delad förvaltning med medlemsstaterna (5), sex med direkt förvaltning och två med indirekt förvaltning av kommissionen, och tre som gällde reglering av förskott till byråer. För Säkerhet och medborgarskap granskade vi även följande för 2018:






  a) | De viktigaste systemen som GD Migration och inrikes frågor och medlemsstaterna använde för att uppnå säkerhet om korrektheten i betalningar från Amif och ISF, och de system som kommissionens GD Hälsa och livsmedelssäkerhet använde för att uppnå säkerhet om korrektheten i betalningar inom programmet Livsmedel och foder. |
| --- | --- | --- |

8.5.

a)

De viktigaste systemen som GD Migration och inrikes frågor och medlemsstaterna använde för att uppnå säkerhet om korrektheten i betalningar från Amif och ISF, och de system som kommissionens GD Hälsa och livsmedelssäkerhet använde för att uppnå säkerhet om korrektheten i betalningar inom programmet Livsmedel och foder.

| b) | Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från GD Migration och inrikes frågor och GD Hälsa och livsmedelssäkerhet, konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp samt framtida korrigeringar och återkrav. |
| --- | --- |

b)

Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från GD Migration och inrikes frågor och GD Hälsa och livsmedelssäkerhet, konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp samt framtida korrigeringar och återkrav.

| c) | För del 2 av detta kapitel inriktade vi oss på prestationsindikatorerna för Amif och ISF. |
| --- | --- |

c)

För del 2 av detta kapitel inriktade vi oss på prestationsindikatorerna för Amif och ISF.

Del 1: Transaktionernas korrekthet

| 8.6. | Av de 18 transaktioner som vi granskade innehöll tre (17 %) fel, varav ett var kvantifierbart och låg över väsentlighetströskeln på 2 %. Felet gällde en transaktion med delad förvaltning inom Amif i Spanien (fel med 9,4 %) som förklaras i
  ruta 8.2
  . Eftersom urvalet inte var avsett att vara representativt för kostnaderna under denna rubrik har vi inte beräknat den övergripande felprocenten.






  Ruta 8.2


  Bevisen för tolktjänster var ibland otillräckliga






  I Spanien stöder Amif de nationella myndigheternas behandling av asylansökningar genom att medfinansiera tolktjänster för personer som söker internationellt skydd. Vi kontrollerade rapporterna om ett urval av tio tolkningstillfällen för att se om betalningsvillkoren var uppfyllda. För ett tillfälle fann vi att rapporten inte överensstämde med de timmar som det begärdes ersättning för, att det inte angavs hur många personer som hade fått hjälp och att rapporten inte var korrekt undertecknad av en tjänsteman från den spanska asyltjänsten. Den redovisade kostnaden för den här åtgärden var därför för hög. |
| --- | --- |

8.6.

Ruta 8.2

Bevisen för tolktjänster var ibland otillräckliga

I Spanien stöder Amif de nationella myndigheternas behandling av asylansökningar genom att medfinansiera tolktjänster för personer som söker internationellt skydd. Vi kontrollerade rapporterna om ett urval av tio tolkningstillfällen för att se om betalningsvillkoren var uppfyllda. För ett tillfälle fann vi att rapporten inte överensstämde med de timmar som det begärdes ersättning för, att det inte angavs hur många personer som hade fått hjälp och att rapporten inte var korrekt undertecknad av en tjänsteman från den spanska asyltjänsten. Den redovisade kostnaden för den här åtgärden var därför för hög.

| 8.7. | Dessutom fann vi att urvals- och tilldelningskriterierna hade tillämpats felaktigt för två transaktioner – en som gällde ett bidrag och en annan som gällde ett kontrakt på tillhandahållande av tjänster. När reglerna för urval och offentlig upphandling inte följs kan det påverka stödberättigandet för de kostnader som det begärs ersättning för och undergräva en sund ekonomisk förvaltning av EU:s utgifter. I
  ruta 8.3
  beskriver vi hur.






  Ruta 8.3


  Brister i tillämpningen av regler för offentlig upphandling






  Enligt EU:s lagstiftning ska de kostnader som uppkommer för mottagare av EU-stöd vara rimliga, berättigade och förenliga med principen om sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om sparsamhet och kostnadseffektivitet.
  EU:s genomförandeorgan för utbildning, audiovisuella medier och kultur beviljade ett museum i Nederländerna ett bidrag inom ramen för kulturprogrammet. Enligt de allmänna bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen måste stödmottagaren, vid upphandling av varor eller tjänster, ge kontraktet till den anbudsgivare som antingen erbjöd det lägsta priset eller det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet.
  Vi kontrollerade ett anbudsförfarande som stödmottagaren hade genomfört för redigering och publicering av tre böcker. Vi fann att inbjudan att lämna anbud inte innehöll tydliga kriterier för stödberättigande och tilldelning och inte heller angav om tilldelningsbeslutet skulle baseras på det lägsta priset eller det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Vid utvärderingen av anbuden justerade dessutom stödmottagaren priset för ett av anbuden utan att rådfråga anbudsgivaren och tillämpade tilldelningskriterier som inte fanns med i inbjudan att lämna anbud.
  Följaktligen garanterade inte stödmottagaren att utgifterna för kontraktet var rimliga, berättigade eller förenliga med principen om sund ekonomisk förvaltning.
  Genomförandeorganet skulle kunna förebygga liknande situationer i framtiden genom att förbättra sin vägledning till stödmottagarna och skärpa de administrativa kontrollerna av deras upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

8.7.

Ruta 8.3

Brister i tillämpningen av regler för offentlig upphandling

Enligt EU:s lagstiftning ska de kostnader som uppkommer för mottagare av EU-stöd vara rimliga, berättigade och förenliga med principen om sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om sparsamhet och kostnadseffektivitet.

EU:s genomförandeorgan för utbildning, audiovisuella medier och kultur beviljade ett museum i Nederländerna ett bidrag inom ramen för kulturprogrammet. Enligt de allmänna bestämmelserna i bidragsöverenskommelsen måste stödmottagaren, vid upphandling av varor eller tjänster, ge kontraktet till den anbudsgivare som antingen erbjöd det lägsta priset eller det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet.

Vi kontrollerade ett anbudsförfarande som stödmottagaren hade genomfört för redigering och publicering av tre böcker. Vi fann att inbjudan att lämna anbud inte innehöll tydliga kriterier för stödberättigande och tilldelning och inte heller angav om tilldelningsbeslutet skulle baseras på det lägsta priset eller det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Vid utvärderingen av anbuden justerade dessutom stödmottagaren priset för ett av anbuden utan att rådfråga anbudsgivaren och tillämpade tilldelningskriterier som inte fanns med i inbjudan att lämna anbud.

Följaktligen garanterade inte stödmottagaren att utgifterna för kontraktet var rimliga, berättigade eller förenliga med principen om sund ekonomisk förvaltning.

Genomförandeorganet skulle kunna förebygga liknande situationer i framtiden genom att förbättra sin vägledning till stödmottagarna och skärpa de administrativa kontrollerna av deras upphandlingsförfaranden.

Granskning av utvalda system

Delad förvaltning av Amif och ISF

| 8.8. | Fyra år in i den sjuåriga programperioden har medlemsstaterna höjt genomförandegraden för sina nationella program betydligt. Emellertid fortsätter värdet av outnyttjade belopp att stiga, vilket kan öka trycket på nationella myndigheter när programmen är på väg att avslutas. I
  ruta 8.4
  visas de årliga betalningar som medlemsstaterna har rapporterat i sina räkenskaper sedan programperiodens början och lämnat in till kommissionen för godkännande och efterföljande ersättning.






  Ruta 8.4


  Betalningstakten för nationella program inom Amif och ISF har ökat, men den tillgängliga budgeten fortsätter också att öka















  (*) | Utgifter inom Amif/ISF i medlemsstaterna deklareras till och godkänns av kommissionen under påföljande år. Kommissionens budgetgenomförande för 2018 inbegriper därför medlemsstatsutgifter från 2017. |
| --- | --- | --- |

8.8.

Ruta 8.4

Betalningstakten för nationella program inom Amif och ISF har ökat, men den tillgängliga budgeten fortsätter också att öka

Image 56

(*)

Utgifter inom Amif/ISF i medlemsstaterna deklareras till och godkänns av kommissionen under påföljande år. Kommissionens budgetgenomförande för 2018 inbegriper därför medlemsstatsutgifter från 2017.

| Källa: | Revisionsrätten. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten.

| 8.9. | Vi granskade förvaltnings- och kontrollsystemen hos sju myndigheter med ansvar för genomförandet av nationella program inom Amif/ISF i medlemsstaterna (6). Vårt syfte var att bekräfta att myndigheternas kontroller var lämpliga för a) urvalet och tilldelningen av bidrag, b) kontrollen och valideringen av utgifter, c) verifieringskedjan och d) upprättandet av årsredovisningar (7). Samtliga myndigheter hade utarbetat detaljerade förfaranden som i allmänhet var tillräckliga för att uppfylla kraven i Amif- och ISF-förordningarna. Vi valde även ut 70 akter (tio från varje nationell myndighet som vi besökte) och kontrollerade om förfarandena tillämpades korrekt. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Vid vår granskning framkom följande brister:






  Ruta 8.5


  Systembrister avseende Amif och ISF | Medlemsstater | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Brist | Möjlig effekt | |
| | a) | Urval och tilldelning av bidrag:
  När förslag på Amif-åtgärder utvärderades i Sverige rangordnade den ansvariga myndigheten inte projekten och fastställde inte heller en undre gräns för när projekt skulle avvisas. |

8.10.

Ruta 8.5

Systembrister avseende Amif och ISF

Medlemsstater

Brist

Möjlig effekt

a)

När förslag på Amif-åtgärder utvärderades i Sverige rangordnade den ansvariga myndigheten inte projekten och fastställde inte heller en undre gräns för när projekt skulle avvisas.

Projekt som är mindre effektiva än planerat

| b) | Kontroll och validering av utgifter:
  Vid besöken på plats hos stödmottagare gjorde inte den myndighet i Rumänien som ansvarade för det nationella ISF-programmet systematiska kontroller av att utgifterna faktiskt hade förekommit.
  I Sverige var kontrollerna av dubbelfinansiering inte heltäckande.
  I Spanien och Sverige räckte inte de kontroller som gjordes av myndigheterna som ansvarade för det nationella Amif-programmet för att säkerställa att stödmottagare uppfyllde de nationella och/eller EU:s upphandlingsregler. |
| --- | --- |

b)

Vid besöken på plats hos stödmottagare gjorde inte den myndighet i Rumänien som ansvarade för det nationella ISF-programmet systematiska kontroller av att utgifterna faktiskt hade förekommit.

I Sverige var kontrollerna av dubbelfinansiering inte heltäckande.

I Spanien och Sverige räckte inte de kontroller som gjordes av myndigheterna som ansvarade för det nationella Amif-programmet för att säkerställa att stödmottagare uppfyllde de nationella och/eller EU:s upphandlingsregler.

Icke stödberättigande utgifter och oriktigheter vid upphandling upptäcks inte

| c) | Verifieringskedja:
  Den myndighet i Tyskland som ansvarade för det nationella Amif-programmet dokumenterade inte tillräckligt det arbete som utfördes av utvärderingskommittén som delade ut bidrag till dem som ansökte om projekt. |
| --- | --- |

c)

Den myndighet i Tyskland som ansvarade för det nationella Amif-programmet dokumenterade inte tillräckligt det arbete som utfördes av utvärderingskommittén som delade ut bidrag till dem som ansökte om projekt.

Insyn i tilldelningsprocessen

| d) | Upprättande av årsredovisningarna för Amif/ISF:
  Den myndighet i Belgien som ansvarade för det nationella Amif-programmet hade inte skapat lämpliga it-arrangemang för att lagra de finansiella uppgifter som användes för att upprätta årsredovisningen.
  I Spanien var de förfaranden som användes för att upprätta årsredovisningen för Amif inte alltid lämpliga för att förebygga att de rapporterade beloppen inte överskred den högsta gränsen för medfinansiering från EU. |
| --- | --- |

d)

Den myndighet i Belgien som ansvarade för det nationella Amif-programmet hade inte skapat lämpliga it-arrangemang för att lagra de finansiella uppgifter som användes för att upprätta årsredovisningen.

I Spanien var de förfaranden som användes för att upprätta årsredovisningen för Amif inte alltid lämpliga för att förebygga att de rapporterade beloppen inte överskred den högsta gränsen för medfinansiering från EU.

Tillförlitligheten hos de rapporterade uppgifterna

Direkt/indirekt förvaltning av Amif och ISF

| 8.11. | Vi granskade de interna förfarandena vid GD Migration och inrikes frågor för utvärdering av ansökningar om bidrag från Amif och ISF (däribland ansökningar om katastrofbistånd) och de administrativa kontrollerna för att validera stödmottagares betalningsansökningar. Vi fann att generaldirektoratets förvaltning av inbjudningar att lämna förslag och ansökningar om bidrag var ändamålsenlig: de sökande får lämpliga instruktioner och fullständig information om tilldelningsbeslut, och utvärderingskommitténs rekommendationer beaktas i allmänhet innan en bidragsöverenskommelse undertecknas. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | När det gäller kontroll och godkännande av betalningsansökningar fann vi att GD Migration och inrikes frågor har en heltäckande och riskbaserad kontrollstrategi som inbegriper fullgoda förhandskontroller, grundliga skrivbordskontroller och efterhandsrevisioner. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Vid vår revision framkom dock några brister som redovisas i följande tabell:






  Ruta 8.6


  Systembrister avseende Amif och ISF | Kommissionen | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Brist | Möjlig effekt | |
| | a) | Förseningar som gäller antagandet av årliga arbetsprogram, utvärderingen av bidragsansökningar och undertecknandet av bidragsöverenskommelser |

8.13.

Ruta 8.6

Systembrister avseende Amif och ISF

Kommissionen

Brist

Möjlig effekt

a)

Förseningar som gäller antagandet av årliga arbetsprogram, utvärderingen av bidragsansökningar och undertecknandet av bidragsöverenskommelser

Finansierade projekt genomförs sent, vilket kan göra genomförandet mindre ändamålsenligt än planerat

| b) | Några nödhjälpsbidrag har tilldelats utan att man har inhämtat all information som behövs för att grundligt utvärdera om åtgärder eller kostnader är nödvändiga och rimliga |
| --- | --- |

b)

Några nödhjälpsbidrag har tilldelats utan att man har inhämtat all information som behövs för att grundligt utvärdera om åtgärder eller kostnader är nödvändiga och rimliga

Projekt som är mindre ändamålsenliga än planerat

| c) | Utvärderingen av några förslag följde inte alltid helt kommissionens interna riktlinjer |
| --- | --- |

c)

Utvärderingen av några förslag följde inte alltid helt kommissionens interna riktlinjer

Projekt som är mindre ändamålsenliga än planerat

| d) | När kommissionen gjorde administrativa förhandskontroller av betalningsansökningar undersökte den inte noggrant de styrkande underlag om upphandling som den begärde från stödmottagarna |
| --- | --- |

d)

När kommissionen gjorde administrativa förhandskontroller av betalningsansökningar undersökte den inte noggrant de styrkande underlag om upphandling som den begärde från stödmottagarna

Icke stödberättigande utgifter och oriktigheter vid upphandlingen upptäcks inte

Programmet Livsmedel och foder

| 8.14. | Vi granskade de interna förfaranden som GD Hälsa och livsmedelssäkerhet tillämpar för utvärdering och godkännande av nationella program och nödåtgärder enligt förordningen om Livsmedel och foder (8) och generaldirektoratets administrativa kontroller innan medlemsstaternas betalningsansökningar godkänns och valideras. Vi fann att generaldirektoratets kontroller är adekvata. |
| --- | --- |

8.14.

| 8.15. | Vårt granskningsarbete visade att bidragsgenomförandet övervakas under hela året och att kommissionen godkänner delrapporter, slutrapporter och betalningsansökningar inom de fastställda tidsfristerna och i enlighet med sina egna interna förfaranden. När det gäller valideringen av betalningsansökningar har GD Hälsa och livsmedelssäkerhet utarbetat en heltäckande och riskbaserad kontrollram som inbegriper fullgoda förhandskontroller, grundliga skrivbordskontroller, förhandskontroller på plats och efterhandsrevisioner. |
| --- | --- |

8.15.

| 8.16. | Vårt arbete visade dock på följande brister:






  Ruta 8.7


  Systembrister i kontrollerna av programmet Livsmedel och foder | Kommissionen | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Brist | Möjlig effekt | |
| | a) | Kommissionen har inte sett över de enhetskostnader och tak som den använder för att godkänna nationella programbudgetar. Enligt kommissionens beslut skulle detta ha gjorts 2016. De bidrag som beviljades under 2017 och 2018 byggde därför på gamla uppgifter. |

8.16.

Ruta 8.7

Systembrister i kontrollerna av programmet Livsmedel och foder

Kommissionen

Brist

Möjlig effekt

a)

Kommissionen har inte sett över de enhetskostnader och tak som den använder för att godkänna nationella programbudgetar. Enligt kommissionens beslut skulle detta ha gjorts 2016. De bidrag som beviljades under 2017 och 2018 byggde därför på gamla uppgifter.

De godkända budgetarna återspeglar inte verkliga kostnader

| b) | När kommissionen gjorde grundliga administrativa förhandskontroller av betalningsansökningar undersökte den inte noggrant de styrkande underlag om upphandling som den begärde från stödmottagarna. |
| --- | --- |

b)

När kommissionen gjorde grundliga administrativa förhandskontroller av betalningsansökningar undersökte den inte noggrant de styrkande underlag om upphandling som den begärde från stödmottagarna.

Icke stödberättigande utgifter och oriktigheter vid upphandlingen upptäcks inte

Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg

| 8.17. | Vi gick igenom de årliga verksamhetsrapporterna för GD Migration och inrikes frågor och GD Hälsa och livsmedelssäkerhet men fann ingen information som skulle kunna motsäga våra granskningsresultat. Vårt begränsade urval för 2019 (endast 18 transaktioner) räcker dock inte för att vi ska kunna jämföra våra granskningsresultat med den information som de två generaldirektoraten har rapporterat om utgifternas korrekthet. |
| --- | --- |

8.17.

Slutsats och rekommendationer

| 8.18. | Inriktningen och omfattningen av revisionen av denna rubrik i den fleråriga budgetramen (se punkt 8.5) möjliggör inte en kvantifierad slutsats om felnivån. Vårt arbete visade dock på ett större problem där det finns utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

8.18.

Rekommendation 8.1 – Kontroll av upphandling

Utifrån våra granskningsresultat för 2018 rekommenderar vi att kommissionen vid sina administrativa kontroller av betalningsansökningar systematiskt använder de underlag som den har begärt att stödmottagare ska tillhandahålla, för att noggrant undersöka om stödmottagarnas upphandlingsförfaranden har varit lagliga och korrekta.

Kommissionen bör även instruera de myndigheter i medlemsstaterna som ansvarar för nationella Amif- och ISF-program att vid sina administrativa kontroller av stödmottagarnas betalningsansökningar på lämpligt sätt kontrollera om deras upphandlingsförfaranden är lagliga och korrekta.

Tidsram: under 2020.

Del 2: Resultat

| 8.19. | Förutom att kontrollera korrekthet bedömde vi i år även resultataspekter när det gällde tre av de sju Amif-/ISF-transaktioner med delad förvaltning som ingick i vårt urval. Vi valde ut tre projekt som hade slutförts eller var nästan slutförda och gjorde kontroller på plats i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.19.

| 8.20. | I förordningarna om Amif och ISF anges gemensamma outputindikatorer för nationella program vilka ofta är allmänt hållna och bör specificeras ytterligare på projektnivå, om så krävs.






  — | För ett Amif-projekt (tolkningstjänster för personer som ansöker om flyktingstatus) fann vi att detta inte hade gjorts. Myndigheterna samlade endast in information om hur många gånger en tolk användes, och man hade inga uppgifter om vilka språk som användes eller behövdes mest, eller om tillgången till tolkar per plats och språk. |
| --- | --- | --- |

8.20.

—

För ett Amif-projekt (tolkningstjänster för personer som ansöker om flyktingstatus) fann vi att detta inte hade gjorts. Myndigheterna samlade endast in information om hur många gånger en tolk användes, och man hade inga uppgifter om vilka språk som användes eller behövdes mest, eller om tillgången till tolkar per plats och språk.

| — | För ett projekt inom ISF-Gränser var de gemensamma outputindikatorerna inte ens relevanta, men den ansvariga myndigheten hade ändå inte ersatt dem med projektspecifika indikatorer. Syftet med projektet var att säkerställa att gränspolisens kommunikationsutrustning kunde användas dygnet runt. Stödmottagaren hade inte infört något sätt att ange hur stor del av tiden som systemet inte fungerade eller för att mäta om och hur avbrottsperioderna utvecklades när den ISF-finansierade åtgärden hade genomförts. |
| --- | --- |

—

För ett projekt inom ISF-Gränser var de gemensamma outputindikatorerna inte ens relevanta, men den ansvariga myndigheten hade ändå inte ersatt dem med projektspecifika indikatorer. Syftet med projektet var att säkerställa att gränspolisens kommunikationsutrustning kunde användas dygnet runt. Stödmottagaren hade inte infört något sätt att ange hur stor del av tiden som systemet inte fungerade eller för att mäta om och hur avbrottsperioderna utvecklades när den ISF-finansierade åtgärden hade genomförts.

I båda fallen var det svårt att korrekt mäta projektens effekt.

---

(1)  Den rättsakt som inrättar Amif finns på webbplatsen EUR-Lex.

(2)  De två fonderna ersatte Solid-programmet som pågick under den föregående programperioden.

(3)  De rättsakter som inrättar instrumenten finns på webbplatsen EUR-Lex: ISF – Gränser och viseringar och ISF – Polis.

(4)  Hälsofrågor: ECDC, Efsa, EMA och Echa-Biocider. Inrikes frågor: Frontex, Easo, Europol, Cepol, eu-LISA och ECNN. Rättsliga frågor: Eurojust, FRA och EIGE. Särskilda årsrapporter med vårt uttalande om lagligheten och korrektheten i varje byrås transaktioner finns på revisionsrättens webbplats.

(5)  I Belgien, Tyskland, Grekland, Spanien, Litauen, Rumänien och Sverige.

(6)  Belgien, Tyskland, Spanien, Grekland och Sverige för Amif samt Litauen och Rumänien för ISF.

(7)  Viktiga kontrollkrav för de ansvariga myndigheterna i medlemsstaterna – se kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/646.

(8)  Förordning (EU) nr 652/2014 finns på webbplatsen EUR-Lex.

---

KAPITEL 9

Europa i världen

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 9.1–9.7 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Europa i världen | 9.3–9.5 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 9.6–9.7 |
| --- | --- |

| Del 1 – Transaktionernas korrekthet | 9.8–9.21 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 9.14–9.21 |
| --- | --- |

| 2018 års undersökning av procentsatsen för kvarstående fel, GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar | 9.14–9.17 |
| --- | --- |

| GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärders (Echo) årliga verksamhetsrapport | 9.18–9.20 |
| --- | --- |

| GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport och undersökning om procentsatsen för kvarstående fel | 9.21 |
| --- | --- |

| Slutsatser och rekommendationer | 9.22–9.24 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 9.23–9.24 |
| --- | --- |

| Del 2 – Prestation (output och resultat) | 9.25–9.27 |
| --- | --- |

| Bilaga 9.1 — | Driftsutgifter per delegation under 2018 |
| --- | --- |

Bilaga 9.1 —

| Bilaga 9.2 — | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Europa i världen |
| --- | --- |

Bilaga 9.2 —

Inledning

| 9.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Europa i världen i den fleråriga budgetramen. I
  ruta 9.1
  finns en översikt över de viktigaste verksamheterna och största kostnaderna under denna rubrik 2018.






  Ruta 9.1


  Rubriken Europa i världen i den fleråriga budgetramen – fördelning 2018


















  (1) | I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter). |
| --- | --- | --- |

9.1.

Ruta 9.1

Rubriken Europa i världen i den fleråriga budgetramen – fördelning 2018

Image 57

Image 58

(1)

I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

| Källa: | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018.

| 9.2. | I
  del 1
  av det här kapitlet beskrivs vårt granskningsresultat avseende korrekthet, medan
  del 2
  är inriktad på prestation, det säga output och resultat. |
| --- | --- |

9.2.

Kort beskrivning av Europa i världen

| 9.3. | Europa i världen omfattar kostnader för alla yttre åtgärder (utrikespolitik) som finansieras genom EU:s allmänna budget. Åtgärderna syftar till att






  — | främja EU:s värderingar utomlands, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

främja EU:s värderingar utomlands, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter,

| — | hantera de stora globala utmaningarna, såsom klimatförändringen och förlusten av biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

hantera de stora globala utmaningarna, såsom klimatförändringen och förlusten av biologisk mångfald,

| — | öka effekten av EU:s utvecklingssamarbete, för att hjälpa till att utrota fattigdom och främja välstånd, |
| --- | --- |

—

öka effekten av EU:s utvecklingssamarbete, för att hjälpa till att utrota fattigdom och främja välstånd,

| — | främja stabilitet och säkerhet i kandidatländer och grannländer, |
| --- | --- |

—

främja stabilitet och säkerhet i kandidatländer och grannländer,

| — | öka den europeiska solidariteten efter naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor, |
| --- | --- |

—

öka den europeiska solidariteten efter naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor,

| — | förbättra krishantering och konfliktlösning, bevara freden, stärka den internationella säkerheten och främja internationellt samarbete, |
| --- | --- |

—

förbättra krishantering och konfliktlösning, bevara freden, stärka den internationella säkerheten och främja internationellt samarbete,

| — | främja EU-intressen och gemensamma intressen genom att stödja den externa dimensionen i EU-politik. |
| --- | --- |

—

främja EU-intressen och gemensamma intressen genom att stödja den externa dimensionen i EU-politik.

| 9.4. | De generaldirektorat som framför allt deltar i genomförandet av budgeten för yttre åtgärder är generaldirektoratet för internationellt samarbete och utveckling (GD Internationellt samarbete och utveckling), generaldirektoratet för grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar (GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar), generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo) (GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo)) och tjänsten för utrikespolitiska instrument. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | År 2018 uppgick betalningarna för Europa i världen till 9,5 miljarder euro (1) som verkställdes med hjälp av flera olika instrument (se
  ruta 9.1
  ) och genomförandemetoder (2) i över 150 länder (se
  bilaga 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.5.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 9.6. | Vi tillämpade den revisionsmetod som beskrivs i
  bilaga 1.1
  och undersökte ett urval av 58 transaktioner, plus sex transaktioner som vi hämtade från undersökningarna av procentsatsen för kvarstående fel (3) och justerade (4).Urvalet av transaktioner utformades så att vi skulle kunna uttala oss om utgifterna 2018 för budgeten som helhet och inte så att det skulle vara representativt för utgifterna under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Antalet transaktioner som granskades är inte tillräckligt stort för att vi ska kunna uppskatta felnivån (5). Vi har därför inte beräknat en felprocent för denna rubrik i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | För Europa i världen granskade vi även följande för 2018:






  a) | Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från GD Echo och GD Internationellt samarbete och utveckling (6), konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp samt framtida korrigeringar och återkrav. |
| --- | --- | --- |

9.7.

a)

Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från GD Echo och GD Internationellt samarbete och utveckling (6), konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp samt framtida korrigeringar och återkrav.

| b) | För
  del 2
  i kapitlet, 15 projekt från fyra EU-delegationer (7) ur ett resultatperspektiv. GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar hade genomfört 12 av projekten och GD Internationellt samarbete och utveckling de övriga tre. |
| --- | --- |

b)

För
  del 2
  i kapitlet, 15 projekt från fyra EU-delegationer (7) ur ett resultatperspektiv. GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar hade genomfört 12 av projekten och GD Internationellt samarbete och utveckling de övriga tre.

Del 1 – Transaktionernas korrekthet

| 9.8. | Av de 58 transaktioner som vi granskade innehöll 11 (19 %) fel. Vi fann fem kvantifierbara fel med ekonomisk påverkan på de belopp som belastade EU:s budget. Vi fann även sex fall där rättsliga och finansiella bestämmelser, främst upphandlingsregler, inte hade efterlevts. När vi granskade transaktionernas korrekthet fann vi exempel på ändamålsenliga externa kontroller, se ett exempel i
  ruta 9.2
  . Vi redovisar också en iakttagelse om icke stödberättigande utgifter (se
  ruta 9.3
  ) och en annan om bristande överensstämmelse med förfaranden för tilldelning av kontrakt (se
  ruta 9.4
  ).






  Ruta 9.2


  Vikten av att kommissionen gör ändamålsenliga kontroller






  GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar
  Vi granskade de kostnader som en icke-statlig organisation hade deklarerat inom ramen för ett bidragskontrakt med kommissionen som förvaltades av en EU-delegation. Den icke-statliga organisationen hade kontrakterats för att ta fram förslag på ett antal lagstiftningsändringar för att maximera statens inkomster från kolväteproduktion. EU-bidraget uppgick till 200 000 euro.
  Vid den finansiella revision som en extern revisor gjorde på projektnivå för kommissionens räkning påträffades 9 650 euro i icke stödberättigande kostnader som berodde på att en felaktig växelkurs hade tillämpats. Kommissionen utfärdade ett betalningskrav för att korrigera felet. |
| --- | --- |

9.8.

Ruta 9.2

Vikten av att kommissionen gör ändamålsenliga kontroller

GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

Vi granskade de kostnader som en icke-statlig organisation hade deklarerat inom ramen för ett bidragskontrakt med kommissionen som förvaltades av en EU-delegation. Den icke-statliga organisationen hade kontrakterats för att ta fram förslag på ett antal lagstiftningsändringar för att maximera statens inkomster från kolväteproduktion. EU-bidraget uppgick till 200 000 euro.

Vid den finansiella revision som en extern revisor gjorde på projektnivå för kommissionens räkning påträffades 9 650 euro i icke stödberättigande kostnader som berodde på att en felaktig växelkurs hade tillämpats. Kommissionen utfärdade ett betalningskrav för att korrigera felet.

| Ruta 9.3


  Icke stödberättigande utgifter i ersättningsanspråk






  GD Internationellt samarbete och utveckling
  Vi granskade de kostnader som en internationell organisation hade deklarerat inom ramen för ett delegeringsöverenskommelse med kommissionen. Åtgärden handlade om att motverka exponering för toxiska ämnen i låginkomstländer och länder med lägre medelinkomst (Global Alliance on Health and Pollution).
  Den totala beräknade budgeten för åtgärden var över 6 miljoner euro, och EU:s maximala bidrag hade fastställts till 5 miljoner euro.
  De styrkande underlagen visade att projektet hade debiterat kostnader på 13 300 euro för 31 flygbiljetter till Jamaica för en retreat för de anställda. Detta var inte en planerad del av projektet. Kostnaderna är inte stödberättigande eftersom de inte uppfyller stödvillkoren. |
| --- |

Ruta 9.3

Icke stödberättigande utgifter i ersättningsanspråk

GD Internationellt samarbete och utveckling

Vi granskade de kostnader som en internationell organisation hade deklarerat inom ramen för ett delegeringsöverenskommelse med kommissionen. Åtgärden handlade om att motverka exponering för toxiska ämnen i låginkomstländer och länder med lägre medelinkomst (Global Alliance on Health and Pollution).

Den totala beräknade budgeten för åtgärden var över 6 miljoner euro, och EU:s maximala bidrag hade fastställts till 5 miljoner euro.

De styrkande underlagen visade att projektet hade debiterat kostnader på 13 300 euro för 31 flygbiljetter till Jamaica för en retreat för de anställda. Detta var inte en planerad del av projektet. Kostnaderna är inte stödberättigande eftersom de inte uppfyller stödvillkoren.

| Ruta 9.4


  Bristande efterlevnad av förfaranden för tilldelning av kontrakt






  GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar
  I EU:s budgetförordning föreskrivs att bidrag ska beviljas i enlighet med principerna om öppenhet och likabehandling.
  Vi kontrollerade den process som kommissionen hade använt för att utfärda en inbjudan att anmäla intresse som gällde reparation av broarna över floderna Seversky Donets och Borovaya i Ukraina. Projektet hade en budget på 2 miljoner euro.
  Vårt granskningsarbete visade att kommissionen hade offentliggjort inbjudan att anmäla intresse utan att ange tydliga tilldelningskriterier, vilket resulterade i en ofullständig utvärderingsmall.
  Slutligen tillämpade inte utvärderingskommittén förfarandena för att underrätta sökande som inte antas, den redovisade inte poängtalen, skälet till avslag och hur tilldelningen kunde överklagas.
  I det här fallet respekterade kommissionen inte principerna om öppenhet och likabehandling. |
| --- |

Ruta 9.4

Bristande efterlevnad av förfaranden för tilldelning av kontrakt

GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

I EU:s budgetförordning föreskrivs att bidrag ska beviljas i enlighet med principerna om öppenhet och likabehandling.

Vi kontrollerade den process som kommissionen hade använt för att utfärda en inbjudan att anmäla intresse som gällde reparation av broarna över floderna Seversky Donets och Borovaya i Ukraina. Projektet hade en budget på 2 miljoner euro.

Vårt granskningsarbete visade att kommissionen hade offentliggjort inbjudan att anmäla intresse utan att ange tydliga tilldelningskriterier, vilket resulterade i en ofullständig utvärderingsmall.

Slutligen tillämpade inte utvärderingskommittén förfarandena för att underrätta sökande som inte antas, den redovisade inte poängtalen, skälet till avslag och hur tilldelningen kunde överklagas.

I det här fallet respekterade kommissionen inte principerna om öppenhet och likabehandling.

| 9.9. | När EU-medel utbetalas via budgetstöd och genomförs som ett projekt med flera givare som ska tillämpa den så kallade hypotetiska strategin (se punkt 9.12) är felnivån i de underliggande transaktionerna låg. För 2018 granskade vi 13 transaktioner som gällde flera givare och den hypotetiska strategin samt två budgetstödstransaktioner och hittade ett fel i den förstnämnda kategorin. |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | Budgetstöd är ett ekonomiskt bidrag antingen till en stats allmänna budget eller till dess budget för en särskild politik eller ett särskilt mål. Budgetstödbetalningar på 885 miljoner euro finansierades genom den allmänna budgeten under 2018. Vi granskade om kommissionen hade uppfyllt de särskilda villkoren för utbetalning av budgetstöd till partnerländer och om den hade kontrollerat att de allmänna stödvillkoren (till exempel en nöjaktig förbättring i den ekonomiska förvaltningen av offentliga finanser) uppfylldes innan stödet betalades ut. |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | Men eftersom de rättsliga bestämmelserna ger stort tolkningsutrymme kan kommissionen vara mycket flexibel när den beslutar huruvida ett stödmottagande land har uppfyllt de allmänna villkoren (8). |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | När den hypotetiska strategin tillämpas och kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares bidrag och inte öronmärks för specifika identifierbara kostnadsposter, förutsätter kommissionen att EU:s stödberättiganderegler följs så länge det sammanslagna totalbeloppet innefattar tillräckligt med stödberättigande kostnader för att täcka EU:s bidrag. Vi tog hänsyn till detta tillvägagångssätt i våra substansgranskningar.
  Under 2018 betalades 2,6 miljarder euro till internationella organisationer från den allmänna budgeten. Vi kan inte ange på hur stor del av det beloppet som den hypotetiska strategin tillämpades eftersom kommissionen inte övervakar det separat. |
| --- | --- |

9.12.

Under 2018 betalades 2,6 miljarder euro till internationella organisationer från den allmänna budgeten. Vi kan inte ange på hur stor del av det beloppet som den hypotetiska strategin tillämpades eftersom kommissionen inte övervakar det separat.

| 9.13. | För tre transaktioner som hade genomförts av internationella organisationer (FN:s barnfond [Unicef] och Världslivsmedelsprogrammet [WFP]), möttes vi av bristande samarbete när det gällde att i tid få tillgång till viktiga stödjande underlag. Detta påverkade allvarligt vår revisionsplanering under 2018. I fördraget om EU:s funktionssätt (9) fastställs revisionsrättens rätt att få tillgång till de handlingar eller den information som den behöver för att kunna fullgöra sin uppgift. I vårt yttrande nr 10/2018 (10) rekommenderas kommissionen att överväga att skärpa skyldigheten för internationella organisationer att till revisionsrätten vidarebefordra de dokument som vi behöver för att kunna utföra vår uppgift. |
| --- | --- |

9.13.

Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg

2018 års undersökning av procentsatsen för kvarstående fel, GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

| 9.14. | År 2018 anlitade GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar en extern uppdragstagare som för dess räkning skulle göra den fjärde undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel. Syftet med undersökningen var att uppskatta hur många fel inom GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars ansvarsområde som inte hade upptäckts eller upptäckts men inte korrigerats av generaldirektoratets internkontrollsystem. Undersökningen är ett viktigt underlag när generaldirektören ska lämna sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

9.14.

| 9.15. | Man undersökte ett representativt urval av transaktioner som gjorts inom ramen för kontrakt som avslutats mellan september 2017 och augusti 2018 (se
  ruta 9.5
  ). GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar har anpassat sin metod sedan den utarbetades 2012.






  Ruta 9.5
















  Källa: | Europeiska revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

9.15.

Ruta 9.5

Image 59

Källa:

Europeiska revisionsrätten.

| 9.16. | GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar presenterade resultatet av sin undersökning av procentsatsen för kvarstående fel 2018 i sin årliga verksamhetsrapport. Generaldirektoratets övergripande procentsats för kvarstående fel uppskattades till 0,72 %, det vill säga under den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt. |
| --- | --- |

9.16.

| 9.17. | Vid vår kontroll av undersökningen av procentsatsen för kvarstående noterade vi, vilket även påpekades i vår årsrapport för 2016, att förbättringar kan göras vad beträffar det utrymme för bedömningar som revisorerna har för skattningar av fel i enskilda transaktioner. Dessutom konstaterade vi att antalet transaktioner som inte substansgranskades eftersom man fullständigt förlitade sig på tidigare kontrollarbete (11) hade fördubblats. Syftet med undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel är att mäta fel som har undgått alla kontroller som ska förebygga, upptäcka och korrigera fel. Eftersom den helt bygger på resultaten av tidigare kontroller för 23,6 % (12) av transaktionerna i urvalet, mäter inte undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel dessa fel. Alltför stor tilltro till andras granskningsarbete kan leda till att det viktigaste målet med undersökningen inte uppnås genom att den kvarstående felprocentsatsen påverkas. |
| --- | --- |

9.17.

GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärders (Echo) årliga verksamhetsrapport

| 9.18. | För budgetåret 2018 granskade vi GD Echos årliga verksamhetsrapport för 2018. |
| --- | --- |

9.18.

| 9.19. | GD Echo uppskattade det totala riskbeloppet vid betalningstillfället för kostnader som godkändes 2018 (1,8 miljarder euro) till 12,5 miljoner euro (0,69 % av 2018 års godkända kostnader). Av det totala riskbeloppet uppskattade GD Echo att 7,2 miljoner euro (57,8 %) skulle komma att korrigeras genom dess kontroller under efterföljande år. Det gjorde att generaldirektören förklarade att generaldirektoratets finansiella exponering låg under väsentlighetsgränsen på 2 %. Eftersom vi inte har ett representativt urval som gör att vi kan uppskatta en felprocent för budgetramens rubrik Europa i världen kan vi inte ange om uttalandet strider mot resultatet av vårt revisionsarbete. Dessutom gäller endast en mindre del av våra kontroller (17 %) transaktioner som GD Echo ansvarar för. |
| --- | --- |

9.19.

| 9.20. | När det gäller GD Echos korrigerande kapacitet fann vi, trots generaldirektoratets ansträngningar för att undanta återvinning av förfinansiering, annullerade betalningskrav och upplupna räntor från beräkningen, att tillförligheten hos siffran för 2018 försvagas av oupptäckta fel som ledde till att generaldirektoratets korrigerande kapacitet angavs för högt. Det är visserligen svårt att kvantifiera omfattningen av denna brist, men den påverkar inte den revisionsförklaring som generaldirektören lämnar. |
| --- | --- |

9.20.

GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport och undersökning om procentsatsen för kvarstående fel

| 9.21. | Vår granskning av GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport för 2018 och dess undersökning av procentsatsen för kvarstående fel presenteras närmare i vår årsrapport om åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (se punkterna 28–37). |
| --- | --- |

9.21.

Slutsatser och rekommendationer

| 9.22. | Urvalet av transaktioner utformades så att vi skulle kunna uttala oss om utgifterna 2018 för budgeten som helhet och inte så att det skulle vara representativt för utgifterna under denna rubrik i den fleråriga budgetramen. Antalet transaktioner som granskades är inte tillräckligt stort för att vi ska kunna uppskatta felnivån. Vi har därför inte beräknat en felprocent för denna rubrik i den fleråriga budgetramen (se punkt 9.6). Vår kontroll av transaktioner och system visade dock på tre områden där det finns utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

9.22.

Rekommendationer

| 9.23. | Bilaga 9.2
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de tre rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2015 (13). Kommissionen har genomfört två av dem fullt ut och en delvis. |
| --- | --- |

9.23.

| 9.24. | Utifrån våra granskningsresultat för 2018 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

9.24.

Rekommendation 9.1

Kommissionen bör till 2020 ha vidtagit åtgärder för att skärpa internationella organisationers skyldighet i enlighet med EUF-fördraget att på revisionsrättens begäran överlämna de handlingar eller den information som revisionsrätten behöver för att kunna utföra sin uppgift.

Rekommendation 9.2

Kommissionen bör till 2020 vidta åtgärder för att anpassa GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars metod för undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel och begränsa besluten om att helt förlita sig på tidigare granskningsarbete och även noga övervaka genomförandet av metoden.

Rekommendation 9.3

Kommissionen bör se över GD Echos beräkning av den korrigerande kapaciteten för 2019 genom att utesluta återvinning av outnyttjad förfinansiering.

Del 2 – Prestation (output och resultat)

| 9.25. | Vi bedömde prestationsaspekter för 15 avslutade transaktioner som vi hämtade från urvalet. Vi gjorde kontroller på plats när vi besökte fyra EU-delegationer i Ukraina, Algeriet, Bosnien och Hercegovina, och Laos. |
| --- | --- |

9.25.

| 9.26. | För varje projekt bedömde vi om det hade fastställts tydliga output- och utfallsindikatorer. Vi kontrollerade även om projektens outputmål hade uppnåtts i fråga om kvantitet, kvalitet och val av tidpunkt. Vi gjorde ytterligare kontroller av de kostnader som hade godkänts för projekten för att se om de överensstämde med de ekonomiska anbud som hade godkänts. |
| --- | --- |

9.26.

| 9.27. | Samtliga kontrollerade projekt hade tydliga och relevanta prestationsindikatorer. Deras logiska ramar var välstrukturerade, och deras output realistisk och uppnåbar. I ett av projekten fann vi dock ett problem som drog ner resultatet (se
  ruta 9.6
  ).






  Ruta 9.6


  Prestationsrelaterade problem som påverkade besökta projekt






  Vi granskade ett program för institutionell uppbyggnad som handlade om att bygga upp kapaciteten hos civilskydds- och räddningsenheter i Bosnien och Hercegovina att reagera vid översvämningskatastrofer.
  Outputmålen kopplade till utbildningsåtgärder uppnåddes endast delvis. Närvaron var betydligt lägre än planerat (under 50 %). Till exempel:
  20 respektive 32 personer deltog i workshoppar i Brčko och Brod, vilket ska jämföras med de 60 deltagare som hade planerats för varje utbildningstillfälle.
  En gemensam demonstrationsövning med 50 deltagare hade planerats, men den ersattes med en övning baserad på verkliga data om kommunikation i en nödsituation där sex personer deltog.
  Vi anser att siffrorna tyder på dålig planering och att alltför optimistiska outputindikatorer hade angetts i den logiska ramen. |
| --- | --- |

9.27.

Ruta 9.6

Prestationsrelaterade problem som påverkade besökta projekt

Vi granskade ett program för institutionell uppbyggnad som handlade om att bygga upp kapaciteten hos civilskydds- och räddningsenheter i Bosnien och Hercegovina att reagera vid översvämningskatastrofer.

Outputmålen kopplade till utbildningsåtgärder uppnåddes endast delvis. Närvaron var betydligt lägre än planerat (under 50 %). Till exempel:

20 respektive 32 personer deltog i workshoppar i Brčko och Brod, vilket ska jämföras med de 60 deltagare som hade planerats för varje utbildningstillfälle.

En gemensam demonstrationsövning med 50 deltagare hade planerats, men den ersattes med en övning baserad på verkliga data om kommunikation i en nödsituation där sex personer deltog.

Vi anser att siffrorna tyder på dålig planering och att alltför optimistiska outputindikatorer hade angetts i den logiska ramen.

---

(1)  Slutbetalningar, inklusive inkomster avsatta för särskilda ändamål.

(2)  Såsom finansiering av kontrakt om bygg- och anläggningsarbeten/varor/tjänster, bidrag, särskilda lån, lånegarantier samt ekonomiskt stöd, budgetstöd och andra särskilda former av budgetstöd.

(3)  GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar och GD Internationellt samarbete och utveckling ingår varje år kontrakt om undersökningar av felnivån för att uppskatta den felnivå som har undgått alla förvaltningskontroller som ska förhindra eller upptäcka och korrigera fel inom hela deras ansvarsområden. En undersökning av procentsatsen för kvarstående fel är inte ett bestyrkandeuppdrag eller en revision; den bygger på metoden för uppskattning av den kvarstående felprocenten och respektive generaldirektorats handbok.

(4)  Vår genomgång av undersökningar av procentsatsen för kvarstående fel har visat att det, jämfört med vårt granskningsarbete, görs mycket färre kontroller på plats (som mest nio) med den metod som GD Internationellt samarbete och utveckling använder. Vidare ger de undersökningar av procentsatsen för kvarstående fel som görs av GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar mindre möjlighet att kontrollera upphandlingsförfaranden. Vi viktade därför resultatet av undersökningarna av procentsatsen för kvarstående fel för att ta hänsyn till andelen fel avseende efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling (baserat på våra granskningsresultat 2014–2017 inför revisionsförklaringen om Europa i världen).

(5)  Vårt urval bestod av 19 transaktioner från GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar, 18 transaktioner från GD Internationellt samarbete och utveckling, tio transaktioner från GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo) och elva andra transaktioner. För den del av vår population som omfattades av GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingars och GD Internationellt samarbete och utvecklings undersökningar av procentsatsen för kvarstående fel för 2018 (9 %) beaktade vi undersökningsresultaten vid vår beräkning.

(6)  Det arbete som gäller GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport presenteras närmare i vår årsrapport om åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden.

(7)  Algeriet, Ukraina, Bosnien och Hercegovina, och Laos.

(8)  Kontroller av partnerländers offentliga finanser ingår inte i våra revisioner inför revisionsförklaringen. Frågan om budgetstödets effektivitet och ändamålsenlighet behandlas i ett antal särskilda rapporter, där de senaste är nr 35/2016 om intäkter i Afrika, nr 32/2016 om EU:s stöd till Ukraina, och nr 30/2016 om ändamålsenligheten i EU:s bistånd till prioriterade sektorer i Honduras.

(9)  Revisionsrättens rätt att få tillgång till handlingar fastställs i artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt: ”[...] alla fysiska eller juridiska personer som erhåller betalningar från budgeten [...] ska på revisionsrättens begäran till denna överlämna de handlingar eller den information som revisionsrätten behöver för att kunna utföra sin uppgift.”

(10)  Punkt 18 i revisionsrättens yttrande nr 10/2018 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete.

(11)  För 2018 förlitade sig uppdragstagaren fullständigt på tidigare kontrollarbete när det gällde 118 IPA- och EGI-transaktioner (23,6 %), vilket ska jämföras med 57 transaktioner (12,2 %) för 2017 och 55 (13,0 %) för 2016.

(12)  118 transaktioner där man fullt ut förlitade sig på tidigare kontrollarbete av totalt 501 transaktioner (EGI+IPA+IMBC [indirekt förvaltning med mottagarland]).

(13)  Vi valde 2015 års rapport för årets uppföljning eftersom det har gått tillräckligt lång tid för att kommissionen ska ha kunnat genomföra våra rekommendationer.

BILAGA 9.1

DRIFTSUTGIFTER PER DELEGATION UNDER 2018

Image 60

Image 61

| Källor: | Kartbakgrund©OpenStreetMap, på licens genom Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 licens (CC BY-SA) och Europeiska revisionsrätten, baserat på Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källor:

BILAGA 9.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – EUROPA I VÄRLDEN

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg |
| --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2015 | Rekommendation 1: GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör förbättra kvaliteten på de utgiftskontroller som görs på uppdrag av en stödmottagare, särskilt genom att införa nya åtgärder som en kvalitetsmatris för att kontrollera kvaliteten på det arbete som de revisorer som anlitats av stödmottagarna utför och en översyn av revisorernas mandat. | | | | | X | |
| Rekommendation 2: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör vidta åtgärder för att se till att den finansiering som kanaliseras via ett partnersamverkansinstrument är i linje med regeln om att EU-bidrag inte får generera en vinst och följer principen om en sund ekonomisk förvaltning. | X | | | | | |
| Rekommendation 3: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör se över metoden för den kvarstående felprocenten för att kunna ge statistiskt exakt information om riskbeloppet för de betalningar som görs inom IPA:s indirekta förvaltning. | X | | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2015

Rekommendation 1: GD Internationellt samarbete och utveckling och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör förbättra kvaliteten på de utgiftskontroller som görs på uppdrag av en stödmottagare, särskilt genom att införa nya åtgärder som en kvalitetsmatris för att kontrollera kvaliteten på det arbete som de revisorer som anlitats av stödmottagarna utför och en översyn av revisorernas mandat.

X

Rekommendation 2: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör vidta åtgärder för att se till att den finansiering som kanaliseras via ett partnersamverkansinstrument är i linje med regeln om att EU-bidrag inte får generera en vinst och följer principen om en sund ekonomisk förvaltning.

X

Rekommendation 3: GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar bör se över metoden för den kvarstående felprocenten för att kunna ge statistiskt exakt information om riskbeloppet för de betalningar som görs inom IPA:s indirekta förvaltning.

X

---

KAPITEL 10

Administration

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 10.1–10.5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av rubriken i den fleråriga budgetramen | 10.3 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 10.4–10.5 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 10.6–10.13 |
| --- | --- |

| Iakttagelser om huvudurvalet av transaktioner | 10.7–10.8 |
| --- | --- |

| Kommissionen | 10.8 |
| --- | --- |

| Iakttagelser om offentliga upphandlingsförfaranden för att öka personsäkerheten och säkerheten i lokaler | 10.9–10.13 |
| --- | --- |

| Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg | 10.14 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 10.15–10.17 |
| --- | --- |

| Slutsats | 10.15 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 10.16–10.17 |
| --- | --- |

| Bilaga 10.1 – | Resultat av transaktionsgranskningen – Administration |
| --- | --- |

Bilaga 10.1 –

| Bilaga 10.2 – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Administration |
| --- | --- |

Bilaga 10.2 –

Inledning

| 10.1. | I detta kapitel redovisar vi granskningsresultatet för rubriken Administration i den fleråriga budgetramen (1).
  Ruta 10.1
  innehåller en översikt över kostnaderna per institution och organ under denna rubrik 2018.






  Ruta 10.1


  Rubrik 5 Administration i den fleråriga budgetramen – fördelning 2018







  Fördelning av betalningar:





  Betalningar och granskad population:










  (1) | I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter). |
| --- | --- | --- |

10.1.

Ruta 10.1

Rubrik 5 Administration i den fleråriga budgetramen – fördelning 2018

Fördelning av betalningar:

Image 62

Betalningar och granskad population:

Image 63

(1)

I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  för närmare uppgifter).

| Källa: | Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska unionens konsoliderade årsredovisning för 2018.

| 10.2. | Vi redovisar vår bedömning av EU:s byråer och andra organ (2) samt Europaskolorna separat (3). I vårt mandat ingår inte finansiell revision av Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

10.2.

Kort beskrivning av rubriken i den fleråriga budgetramen

| 10.3. | I de administrativa kostnaderna ingår personalkostnader, som utgör cirka 60 % av de totala kostnaderna, och kostnader för byggnader, utrustning, energi, kommunikation och it. Vårt arbete har under många år visat att dessa kostnader är förknippade med låg risk. |
| --- | --- |

10.3.

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 10.4. | För rubrik 5 i den fleråriga budgetramen granskade vi med tillämpning av den revisionsmetod som anges i
  bilaga 1.1
  följande för 2018:






  a) | Ett urval av 45 transaktioner, i enlighet med punkt 11 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen (se
  ruta 10.1
  och punkt 10.3). Vårt mål var att bidra till den samlade revisionsförklaringen, såsom beskrivs i
  bilaga 1.1
  . |
| --- | --- | --- |

10.4.

a)

Ett urval av 45 transaktioner, i enlighet med punkt 11 i
  bilaga 1.1
  . Urvalet utformades så att det skulle vara representativt för alla kostnader under denna rubrik i den fleråriga budgetramen (se
  ruta 10.1
  och punkt 10.3). Vårt mål var att bidra till den samlade revisionsförklaringen, såsom beskrivs i
  bilaga 1.1
  .

| b) | Upphandlingsförfaranden som anordnats av Europaparlamentet, rådet, kommissionen och domstolen för att öka personsäkerheten och säkerheten i lokaler (4). |
| --- | --- |

b)

Upphandlingsförfaranden som anordnats av Europaparlamentet, rådet, kommissionen och domstolen för att öka personsäkerheten och säkerheten i lokaler (4).

| c) | Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från alla EU:s institutioner och organ, bland annat från de av kommissionens generaldirektorat och kontor som i första hand ansvarar för de administrativa kostnaderna (5), och deras överensstämmelse i stort med våra egna resultat. |
| --- | --- |

c)

Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i de årliga verksamhetsrapporterna från alla EU:s institutioner och organ, bland annat från de av kommissionens generaldirektorat och kontor som i första hand ansvarar för de administrativa kostnaderna (5), och deras överensstämmelse i stort med våra egna resultat.

| 10.5. | Europeiska revisionsrättens egna räkenskaper granskas av en extern firma (6). Resultatet av revisionen av vår årsredovisning för det budgetår som slutade den 31 december 2018 redovisas i punkt 10.7. |
| --- | --- |

10.5.

Transaktionernas korrekthet

| 10.6. | Bilaga 10.1
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen. Av de 45 transaktioner som vi granskade innehöll 13 (28,9 %) fel. Det fel som vi har kvantifierat ledde till en uppskattad felnivå under väsentlighetsgränsen. |
| --- | --- |

10.6.

Iakttagelser om huvudurvalet av transaktioner

| 10.7. | Utöver de frågor som diskuterats i punkterna 10.9–10.13 fann vi inga specifika problem rörande parlamentet, rådet, domstolen, revisionsrätten (7), Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén, Europeiska ombudsmannen, Europeiska datatillsynsmannen eller Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

10.7.

Kommissionen

| 10.8. | Jämfört med tidigare år upptäckte vi ett större antal brister i internkontrollen när det gällde förvaltningen av familjetillägg för anställda (8). Vi konstaterade särskilt att PMO inte tillräckligt övervakade att personalakter uppdaterades noga och i tid för att säkerställa en korrekt beräkningsgrund för löner och ersättningar. Trots att reformen av familjebidragssystemet i Frankrike fick stor publicitet, uppdaterade till exempel PMO inte sina register över familjebidrag som de franska myndigheterna betalar och som ska dras av från ersättningar som betalas av EU:s institutioner (9). Vi konstaterade också att när ett hushållstillägg betalas, kontrolleras makens årliga inkomst endast vart fjärde år. Slutligen kontrollerade inte PMO regelbundet bostadsorten för pensionerad personal vars pension omfattas av en korrigeringskoefficient. |
| --- | --- |

10.8.

Iakttagelser om offentliga upphandlingsförfaranden för att öka personsäkerheten och säkerheten i lokaler

| 10.9. | På grund av de senaste årens terroristattacker har institutionerna ansett det nödvändigt att skyndsamt stärka skyddet för personer och lokaler. Vi granskade därför 13 upphandlingsförfaranden som hade anordnats inom detta område av Europaparlamentet, rådet, kommissionen och domstolen mellan 2015 och 2018. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | Vi tittade särskilt på definitionen av behov, typen av upphandlingsförfarande som användes, genomförandet av förfarandet i alla skeden och valet av entreprenörer. Vi konstaterade brister i de förfaranden som hade anordnats av parlamentet och kommissionen. Bristerna berodde för det mesta på att kontrakt behövde slutas snabbt. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | För upphandlingen av specifika, säkerhetsrelaterade byggnadsarbeten utnyttjade parlamentet redan existerande ramavtal. Ramavtalens utformning gjorde att parlamentet kunde beställa arbeten som inte fanns med i den ursprungliga prislistan på grund av att entreprenören hade lämnat ett enda anbud. Parlamentet använde detta tillvägagångssätt i två av de fyra förfaranden som vi granskade, vilket kan innebära att arbetena inte upphandlades till lägsta pris (10). |
| --- | --- |

10.11.

| 10.12. | I två av de fem ärenden (11) som vi granskade vid kommissionen hade institutionen anordnat förhandlade förfaranden, trots att budgetförordningens kriterier för användning av dem inte hade uppfyllts. I det första fallet delades kontraktsvärdet upp för att möjliggöra inköp av videoövervakningsutrustning på grundval av ett förhandlat förfarande för kontrakt till medelhögt värde enligt de regler som då var i kraft (12). I det andra fallet åberopade kommissionen klausulen om ”synnerlig brådska”för att ingå byggentreprenadkontrakt efter ett förhandlat förfarande med en enda anbudssökande utan föregående offentliggörande av ett meddelande om upphandling (13). Men eftersom kommissionen redan hade tagit flera månader på sig att inleda förfarandet kunde den varken visa att synnerlig brådska förelåg eller att det var omöjligt att hålla tidsfristerna för standardförfaranden. |
| --- | --- |

10.12.

| 10.13. | I tre av de förfaranden som vi granskade vid kommissionen förekom också brister i utvärderingsprocessen. I ett fall uppfyllde inte anbudsgivaren ett av minimikraven i kravspecifikationerna, och i de två andra fallen hade kommissionen inte kontrollerat ordentligt om uteslutnings- och urvalskriterierna var uppfyllda. |
| --- | --- |

10.13.

Årliga verksamhetsrapporter och andra förvaltningsverktyg

| 10.14. | I de årliga verksamhetsrapporter som vi granskade identifierades inga väsentliga felnivåer. Detta överensstämmer med våra egna granskningsresultat. |
| --- | --- |

10.14.

Slutsats och rekommendationer

Slutsats

| 10.15. | De samlade revisionsbevisen visar att felnivån i kostnaderna för Administration inte var väsentlig (se
  bilaga 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.15.

Rekommendationer

| 10.16. | Bilaga 10.2
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de fyra rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2015. Vi kontrollerade inte tre av rekommendationerna eftersom vårt granskningsarbete för 2018 inte omfattade transaktioner av den typ som de tillhör. Den institution som berörs av den andra rekommendationen har nu genomfört den i vissa avseenden (se även punkt 10.8). |
| --- | --- |

10.16.

| 10.17. | Baserat på denna uppföljning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2018 rekommenderar vi följande: |
| --- | --- |

10.17.

Rekommendation 10.1

Kommissionen bör snarast förbättra sina system för förvaltning av lagstadgade familjetillägg genom att öka kontrollerna av de anställdas personliga situation och förstärka överensstämmelsekontrollerna av redovisningar av ersättningar från andra källor, särskilt när familjebidragssystemen i medlemsstaterna reformeras.

---

(1)  Här ingår de administrativa kostnaderna för alla EU-institutioner och EU-organ, pensioner och betalningar till Europaskolorna.

(2)  Våra särskilda årsrapporter om byråer och andra organ offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

(3)  Vi offentliggör en särskild årsrapport om Europaskolorna som lämnas till Europaskolornas styrelse. En kopia av rapporten skickas även till Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

(4)  Vår revision omfattade fyra upphandlingsförfaranden som hade anordnats av Europaparlamentet, ett av rådet, fem av kommissionen och tre av domstolen. Förfarandena valdes ut genom en subjektiv bedömning.

(5)  Generaldirektoratet för personal och säkerhet, byrån för löneadministration och individuella ersättningar (PMO), infrastruktur- och logistikbyråerna i Bryssel (OIB) och Luxemburg (OIL) samt generaldirektoratet för informationsteknik.

(6)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d’Entreprises.

(7)  I den externa revisorns rapport om den årsredovisning som nämns i punkt 10.5 uppges att ”årsredovisningen ger en sann och rättvisande bild av Europeiska revisionsrättens finansiella ställning per den 31 december 2018 och av det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringar i nettotillgångarna för det budgetår som slutade vid samma datum”.

(8)  Se punkt 10.12 i årsrapporten för 2017 och punkt 9.12 i årsrapporten för 2015.

(9)  Artikel 67.2 i tjänsteföreskrifterna för EU-tjänstemän.

(10)  Vi rapporterade samma typ av iakttagelse i punkt 10.9 i årsrapporten för 2017.

(11)  Ett med lågt värde, tre med medelhögt värde och ett där värdet låg över tröskelvärdet i direktivet om offentlig upphandling.

(12)  Artikel 136a i budgetförordningen från 2016 (mellan 60 001 och 135 000 euro).

(13)  Artikel 134.1 c i budgetförordningen från 2016.

BILAGA 10.1

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN – ADMINISTRATION

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner: | 45 | 55 |
| UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Uppskattad felnivå | Innehöll inte väsentliga fel | Innehöll inte väsentliga fel |

2018

2017

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner:

45

55

UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

Innehöll inte väsentliga fel

Innehöll inte väsentliga fel

BILAGA 10.2

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – ADMINISTRATION

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg |
| --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt (*1) |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2015 | Rekommendation 1: Europaparlamentet bör se över den nuvarande kontrollramen för genomförandet av budgetanslag till de politiska grupperna. Europaparlamentet bör även ge bättre vägledning genom mer övervakning av hur grupperna tillämpar reglerna för godkännande och reglering av utgifter och för upphandlingsförfaranden (se punkt 9.11). | | | | | X |
| Rekommendation 2: Europeiska kommissionen bör förbättra sina system för att övervaka att uppgifterna om de anställdas personliga situation uppdateras i tid eftersom de kan påverka beräkningen av familjetillägg (se punkt 9.12). | | | X | | |
| Rekommendation 3: Utrikestjänsten bör se till att alla steg i förfarandena för att välja ut de lokalanställda som rekryteras till delegationerna dokumenteras ordentligt (se punkt 9.13). | | | | | X |
| Rekommendation 4: Utrikestjänsten bör förbättra vägledningen om hur upphandlingsförfaranden ska utformas, samordnas och genomföras vid delegationerna när det gäller kontrakt värda mindre än 60 000 euro (se punkt 9.14). | | | | | X |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt (*1)

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2015

Rekommendation 1: Europaparlamentet bör se över den nuvarande kontrollramen för genomförandet av budgetanslag till de politiska grupperna. Europaparlamentet bör även ge bättre vägledning genom mer övervakning av hur grupperna tillämpar reglerna för godkännande och reglering av utgifter och för upphandlingsförfaranden (se punkt 9.11).

X

Rekommendation 2: Europeiska kommissionen bör förbättra sina system för att övervaka att uppgifterna om de anställdas personliga situation uppdateras i tid eftersom de kan påverka beräkningen av familjetillägg (se punkt 9.12).

X

Rekommendation 3: Utrikestjänsten bör se till att alla steg i förfarandena för att välja ut de lokalanställda som rekryteras till delegationerna dokumenteras ordentligt (se punkt 9.13).

X

Rekommendation 4: Utrikestjänsten bör förbättra vägledningen om hur upphandlingsförfaranden ska utformas, samordnas och genomföras vid delegationerna när det gäller kontrakt värda mindre än 60 000 euro (se punkt 9.14).

X

---

(*1)  Vårt granskningsarbete för 2018 omfattade inte transaktioner av denna typ. Dessa rekommendationer kommer att följas upp under kommande år.

---

INSTITUTIONERNAS SVAR PÅ ÅRSRAPPORTEN OM GENOMFÖRANDET AV BUDGETEN FÖR BUDGETÅRET 2018

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Svar till kapitel 1 – | Revisionsförklaring och information till stöd för den |
| --- | --- |

Svar till kapitel 1 –

| | Kommissionens svar | 209 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 2 – | Budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen |
| --- | --- |

Svar till kapitel 2 –

| | Kommissionens svar | 213 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 3 – | EU-budgeten: att uppnå resultat |
| --- | --- |

Svar till kapitel 3 –

| | Kommissionens svar | 217 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 4 – | Intäkter |
| --- | --- |

Svar till kapitel 4 –

| | Kommissionens svar | 245 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 5 – | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

Svar till kapitel 5 –

| | Kommissionens svar | 247 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 6 – | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning |
| --- | --- |

Svar till kapitel 6 –

| | Kommissionens svar | 251 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 7 – | Naturresurser |
| --- | --- |

Svar till kapitel 7 –

| | Kommissionens svar | 259 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 8 – | Säkerhet och medborgarskap |
| --- | --- |

Svar till kapitel 8 –

| | Kommissionens svar | 263 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 9 – | Europa i världen |
| --- | --- |

Svar till kapitel 9 –

| | Kommissionens svar | 265 |
| --- | --- | --- |

| Svar till kapitel 10 – | Administration |
| --- | --- |

Svar till kapitel 10 –

| | Europaparlamentets svar | 267 |
| --- | --- | --- |

| | Kommissionens svar | 268 |
| --- | --- | --- |

Kapitel 1 – Revisionsförklaring och information till stöd för den

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Granskningsresultat för budgetåret 2018

Transaktionernas korrekthet

1.15 b. Kommissionen noterar med tillfredsställelse den ständigt förbättrade effektiviteten i de förvaltnings- och kontrollsystem som införts för att säkerställa laglighet och korrekthet beträffande utgifter från EU:s budget, och att revisionsrätten bekräftar att de väsentliga felen var begränsade till vissa typer av utgifter. Den övergripande felnivån är fortsatt låg jämfört med åren före 2017.

1.16.
  Första strecksatsen. När det gäller komplexa regler instämmer kommissionen i att dessa bidrar till en högre risk för fel. Kommissionen arbetar därför ständigt med att förenkla reglerna så långt det är möjligt (se även kommissionens svar på punkt 1.18) och öka användningen av enklare genomförandemetoder, t.ex. förenklade kostnadsalternativ. Att minska byråkratin för stödmottagare var en av de vägledande principerna för kommissionens förslag inför nästa fleråriga budgetram, som även beaktade revisionsrättens rekommendationer.

Samtidigt har kommissionen i år fortsatt att stödja alla programmyndigheter i medlemsstaterna genom olika åtgärder, möten och riktlinjer för att bättre förebygga och korrigera fel och mer generellt stärka deras förmåga att hantera bestämmelserna för den aktuella programperioden. Åtgärderna var framför allt inriktade på behovet av att främja användningen av förenklade kostnadsalternativ och gynna förbättrad öppenhet kring förfaranden för offentlig upphandling efter införandet av den uppdaterade handlingsplanen för offentlig upphandling.

| 1.18. | Kommissionen noterar med tillfredsställelse att närmare hälften av de reviderade utgifterna inte innehöll väsentliga fel. De väsentliga felen är begränsade till vissa typer av utgifter (ersättningsbaserade utgifter). För denna typ av utgift är revisionsrättens slutsats i linje med kommissionens bedömning i 2018 års årliga förvaltnings- och resultatrapport. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | För att minska risken för fel strävar kommissionen hela tiden efter att föreslå så enkla regler som möjligt för programmen. Kommissionen strävar emellertid också efter att sätta upp ambitiösa målsättningar för att öka resultatet av program och riktat stöd, vilket delvis kan kräva komplexa regler. Laglighet och korrekthet måste därför balanseras mot att de politiska målen ska uppnås, samtidigt som kostnaderna för genomförande inte får glömmas bort. Se även kommissionens svar på punkt 1.16, första strecksatsen. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.21. | På jordbruksområdet noterar kommissionen att direktstöd från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), som står för 71,8 % av utgifterna inom området, inte innehåller några väsentliga fel. Inom området konkurrenskraft ligger felnivån på väsentlighetsgränsen på 2 %. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Se kommissionens svar på punkt 1.21. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.24. | Inom området konkurrenskraft noterar kommissionen att revisionsrätten anser att utgifter som inte avser forskning har lägre risk.
  Såsom förklaras i den finansieringsöversikt som åtföljer lagstiftningsförslaget bekräftar kommissionen att den för Horisont 2020 anser att en risk för fel på mellan 2 % och 5 % på årsbasis är realistisk, med tanke på den inneboende risk som är förbunden med programmets utformning och kostnaderna för kontroller. Kommissionen strävar emellertid efter att uppnå en felnivå som ligger så nära 2 % som möjligt när programmet avslutas. |
| --- | --- |

1.24.

Såsom förklaras i den finansieringsöversikt som åtföljer lagstiftningsförslaget bekräftar kommissionen att den för Horisont 2020 anser att en risk för fel på mellan 2 % och 5 % på årsbasis är realistisk, med tanke på den inneboende risk som är förbunden med programmets utformning och kostnaderna för kontroller. Kommissionen strävar emellertid efter att uppnå en felnivå som ligger så nära 2 % som möjligt när programmet avslutas.

| 1.25. | Inom området sammanhållning betonar kommissionen betydelsen av det arbete som revisionsmyndigheter har utfört när det gäller att upptäcka fel. Det ledde till betydande finansiella korrigeringar innan räkenskaperna för 2014–2020 lämnades till kommissionen eller programmen för 2007–2013 kunde avslutas.
  Kommissionen noterar att en skiljaktig tolkning av tillämpliga nationella regler eller EU-regler påverkade den felprocent som revisionsrätten beräknat (se kommissionens svar på punkt 6.14).
  Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med förvaltnings- och revisionsmyndigheterna genom olika riktlinjer och tekniska möten samt gemensamma revisionsverktyg, för att över tid åstadkomma en kvarstående felprocent underväsentlighetsnivån.
  Kommissionen understryker att det finns ett antal operativa program där förfaranden för att avbryta och skjuta upp åtgärder pågår i syfte att genomföra handlingsplaner, bland annat finansiella korrigeringar. Kommissionen rapporterar även om svagheter som upptäckts och åtgärder som vidtagits på ett öppet sätt i verksamhetsrapporterna för kommissionens enheter. |
| --- | --- |

1.25.

Kommissionen noterar att en skiljaktig tolkning av tillämpliga nationella regler eller EU-regler påverkade den felprocent som revisionsrätten beräknat (se kommissionens svar på punkt 6.14).

Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med förvaltnings- och revisionsmyndigheterna genom olika riktlinjer och tekniska möten samt gemensamma revisionsverktyg, för att över tid åstadkomma en kvarstående felprocent underväsentlighetsnivån.

Kommissionen understryker att det finns ett antal operativa program där förfaranden för att avbryta och skjuta upp åtgärder pågår i syfte att genomföra handlingsplaner, bland annat finansiella korrigeringar. Kommissionen rapporterar även om svagheter som upptäckts och åtgärder som vidtagits på ett öppet sätt i verksamhetsrapporterna för kommissionens enheter.

| 1.26. | Inom området jordbruk är kommissionen tillfreds med revisionsrättens konstaterande att de direkta betalningarna från EGFJ, som motsvarar 71,8 % av utgifterna inom naturresurser eller 41,6 miljarder euro, inte innehåller några väsentliga fel. Slutsatsen överensstämmer med den av kommissionen uppskattade felprocenten för denna utgift inom GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings årliga verksamhetsrapport för 2018. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | Inom området administrativa utgifter bekräftade även kommissionens eget kontrollsystem att denna utgift inte innehöll några väsentliga fel. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Se kommissionens svar på punkterna 1.19 och 1.26. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.30. | Inom området sammanhållning delar kommissionen inte revisionsrättens bedömning av tre betydande fel rörande perioden 2014–2020 och två fel rörande perioden 2007–2013 inom sammanhållningspolitiken. Detta beror på skilda tolkningar av tillämpliga nationella regler eller EU-regler som påverkar den beräknade felprocenten. Kommissionen hänvisar till de sämsta tänkbara scenarion som angivits i respektive årliga verksamhetsrapporter för 2018 för sammanhållningspolitiken, som den anser återspeglar en rimlig uppskattning av felprocenten, med beaktande av de överenskomna felen.
  Kommissionen betonar att när det gäller de bekräftade felen kommer den att göra all nödvändig uppföljning och vidta alla åtgärder den anser nödvändiga. |
| --- | --- |

1.30.

Kommissionen betonar att när det gäller de bekräftade felen kommer den att göra all nödvändig uppföljning och vidta alla åtgärder den anser nödvändiga.

| 1.31. | Kommission noterar att revisionsmyndigheterna inom området sammanhållning upptäckte merparten av överträdelserna av reglerna för offentlig upphandling i de transaktioner som revisionsrätten granskat. Det visar att revisionsmyndigheternas förmåga att upptäcka denna typ av fel har förbättrats. Kommissionen kommer emellertid att fortsätta sina åtgärder för att säkerställa att dessa frågor i större utsträckning upptäcks vid kontroller på primär nivå, framför allt genom att genomföra den uppdateradeha dlingsplanen för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

1.31.

Kommissionens information om korrekthet

| 1.33. | Kommissionen ger högsta prioritet till att säkerställa att EU:s budget förvaltas väl och skyddas mot fel och bedrägeri.

  För att uppfylla sitt ansvar har kommissionen inrättat en stabil, öppen och effektiv modell för tillförlitlighet och ansvarsskyldighet samt en stabil ram för internkontroll. Inom denna ram – i förekommande fall i samarbete med medlemsstaterna och enheter som anförtros uppgifter – vidtar kommissionens enheter åtgärder för att förebygga fel, oegentligheter och bedrägeri, och om dessa uppstår vidtar de åtgärder för att rätta till situationen.
  På grundval av de förklaringar som kommissionens delegerade utanordnare lämnat (där det bland annat framgår att informationen i deras årliga verksamhetsrapporter ger en sann och rättvisande bild) tar kommissionskollegiet politiskt ansvar för förvaltningen av EU:s budget.
  Kommissionen rapporterar på ett öppet sätt om svagheter som har upptäckts tack vare förvaltnings- och kontrollsystemen. Dessa svagheter framhålls genom de reservationer som kommissionens enheter gör i sina årliga verksamhetsrapporter och anges i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. Kommissionens enheter är skyldiga att inrätta handlingsplaner för hur de aktuella svagheterna ska hanteras så snart en reservation görs. |
| --- | --- |

1.33.

För att uppfylla sitt ansvar har kommissionen inrättat en stabil, öppen och effektiv modell för tillförlitlighet och ansvarsskyldighet samt en stabil ram för internkontroll. Inom denna ram – i förekommande fall i samarbete med medlemsstaterna och enheter som anförtros uppgifter – vidtar kommissionens enheter åtgärder för att förebygga fel, oegentligheter och bedrägeri, och om dessa uppstår vidtar de åtgärder för att rätta till situationen.

På grundval av de förklaringar som kommissionens delegerade utanordnare lämnat (där det bland annat framgår att informationen i deras årliga verksamhetsrapporter ger en sann och rättvisande bild) tar kommissionskollegiet politiskt ansvar för förvaltningen av EU:s budget.

Kommissionen rapporterar på ett öppet sätt om svagheter som har upptäckts tack vare förvaltnings- och kontrollsystemen. Dessa svagheter framhålls genom de reservationer som kommissionens enheter gör i sina årliga verksamhetsrapporter och anges i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten. Kommissionens enheter är skyldiga att inrätta handlingsplaner för hur de aktuella svagheterna ska hanteras så snart en reservation görs.

| 1.34. | För revisionsförklaringen upprepar kommissionen sitt stöd till pilotstrategin för sammanhållningspolitiken som revisionsrätten tillämpar. En gemensam och harmoniserad förståelse av kontroll- och garantiramen är en avgörande förutsättning för denna strategi, för att säkerställa en stabil ram för rapportering, ett stabilt garantisystem för både medlemsstater och kommissionen och för att möjliggöra en samordnad granskning. Kommissionen är beredd att fortsätta diskussionen med revisionsrätten för att uppnå en sådan gemensam förståelse. |
| --- | --- |

1.34.

| 1.37. | Även om EU:s utgifter omfattas av gemensamma kontrollfunktioner kan individuella utgiftsprogram skilja sig mycket åt mellan de olika politikområdena. Kontrollstrategier behöver därför anpassas till skilda förvaltningssätt, politikområden och/eller specifika finansieringsförfaranden och de risker som är förbundna med dessa. Metoden innebär att generaldirektoraten kan ringa in de svagheter som påverkar specifika (delar av) utgiftsprogrammen och vidta riktade åtgärder för att hantera dessa. |
| --- | --- |

1.37.

Ruta 1.10
  – Underlag för kommissionens bedömning av riskbeloppet vid betalning

Andra strecksatsen: I syfte att bidra till rapporteringen av 2018 års utgifter uppskattade de båda generaldirektoraten Regional- och stadspolitik och Sysselsättning, socialpolitik och inkludering riskbeloppet vid betalning och vid avslutande genom att använda den försiktigaste metoden baserat på de bekräftade kvarstående felprocentsatserna för 2016–2017. De ej bekräftade kvarstående felprocentsatserna för 2017–2018 används endast om de är högre än de bekräftade felprocentsatserna för 2016–2017. Kommissionen understryker att när de årliga verksamhetsrapporterna undertecknas täcks de utgifter som redovisats under det kalenderår som rapporteringen gäller av en kvarhållning på 10 % för mellanliggande betalningar.

Fjärde strecksatsen:
  Inom politikområdet Europa i världen baseras undersökningarna av procentsatsen för kvarstående fel från DEVCO och NEAR på representativa stickprov på cirka 500 transaktioner vardera. Kommissionen anser att uteslutningen av äldre kontrakt förbättrar uppskattningen av den risk som är relevant för räkenskapsåret.

1.39. Andra strecksatsen. Kommissionen anser att riskbeloppet vid betalning som anges i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten ger en rättvis bild av risken när det gäller laglighet och korrekthet för den relevanta utgiften inom sammanhållning under 2018, som hänför sig till en annan period än den som revisionsrätten reviderat.

1.39. Tredje strecksatsen.
  inom politikområdet jordbruk: kommissionen är mycket nöjd med att slutsatserna från revisionsrättens revision överensstämmer med det riskbelopp vid betalning som rapporterats i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten och i den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling. Dessa låga felprocentsatser (se punkt 7.35) ger rimliga garantier för förklaringen från generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (se även kommissionens svar på punkterna 7.35 och 7.37).

| 1.40. | Kommissionens mål är att felnivån ska ligga under 2 % när programmens livscykel är slut (se den årliga förvaltnings- och resultatrapporten sidorna 151–152).
  Tack vare att EU:s finansieringsprogram är fleråriga är det möjligt att korrigera fel även efter att betalningarna har utförts, fram till dess att programmen har avslutats. Kommissionen har uppskattat de framtida totala korrigeringarna till 0,9 % av de totala relevanta utgifterna 2018. Jämfört med det uppskattade riskbeloppet vid betalning uppskattas därför riskbeloppet vid avslutandet till 0,8 % av 2018 års totala relevanta utgifter. |
| --- | --- |

1.40.

Tack vare att EU:s finansieringsprogram är fleråriga är det möjligt att korrigera fel även efter att betalningarna har utförts, fram till dess att programmen har avslutats. Kommissionen har uppskattat de framtida totala korrigeringarna till 0,9 % av de totala relevanta utgifterna 2018. Jämfört med det uppskattade riskbeloppet vid betalning uppskattas därför riskbeloppet vid avslutandet till 0,8 % av 2018 års totala relevanta utgifter.

| 1.41. | De framtida korrigeringarna uppskattas i enlighet med en gemensam metod, dvs. baserat på historiska genomsnitt som justeras vid behov, särskilt när det gäller att neutralisera faktorer som inte längre är relevanta. De uppskattade framtida korrigeringarna är därför försiktiga och återspeglar den faktiska korrigeringsförmågan hos kommissionens enheter. |
| --- | --- |

1.41.

Slutsatser

| 1.49. | Kommissionen noterar med tillfredsställelse att omkring hälften av de reviderade utgifterna inte innehöll några väsentliga fel. Det väsentliga felet är begränsat till vissa typer av utgifter (ersättningsbaserade utgifter). Den övergripande felnivån är fortsatt låg jämfört med åren före 2017. |
| --- | --- |

1.49.

Kapitel 2 – Budgetförvaltningen och den ekonomiska förvaltningen

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Budgetförvaltningen under 2018

| 2.8. | Under 2018 skedde en viktig upptrappning av genomförandet av sammanhållningspolitiska program. Antalet utvalda projekt för Eruf och Sammanhållningsfonden nådde i slutet av 2018 76,6 %, vilket är 4,2 procentenheter högre jämfört med 2007–2013 under samma referensperiod. Antalet för ESF och sysselsättningsinitiativet för unga i slutet av 2018 nådde 70 %, vilket enligt kommissionens uppfattning ligger på en jämförbar nivå med 2007–2013.
  Under 2018 genomfördes den antagna budgeten fullständigt, inbegripet inkomster avsatta för särskilda ändamål.
  Arbetet fortsätter med att påskynda genomförandet ute på fältet. Kommissionen övervakar noga program som anses vara i riskzonen för att förhindra underutnyttjande och potentiellt tillbakadragande. En nära dialog förs med de berörda medlemsstaterna för att förbättra situationen. Kommissionens tjänster tillhandahåller ett avsevärt stöd till medlemsstaterna, inklusive teknisk hjälp och rådgivningstjänster.
  Genomförandet av programmen för landsbygdsutveckling 2014–2020, finansierade genom Ejflu, påverkas inte av förseningar och fortsätter att hålla marschfart. |
| --- | --- |

2.8.

Under 2018 genomfördes den antagna budgeten fullständigt, inbegripet inkomster avsatta för särskilda ändamål.

Arbetet fortsätter med att påskynda genomförandet ute på fältet. Kommissionen övervakar noga program som anses vara i riskzonen för att förhindra underutnyttjande och potentiellt tillbakadragande. En nära dialog förs med de berörda medlemsstaterna för att förbättra situationen. Kommissionens tjänster tillhandahåller ett avsevärt stöd till medlemsstaterna, inklusive teknisk hjälp och rådgivningstjänster.

Genomförandet av programmen för landsbygdsutveckling 2014–2020, finansierade genom Ejflu, påverkas inte av förseningar och fortsätter att hålla marschfart.

2.9–2.11. Kommissionen delar inte revisionsrättens bedömning av huvudorsaken till den outnyttjade förfinansieringen.

Genomförandet av fonderna för sammanhållningspolitiken har visat att förfinansieringsnivåerna för 2014–2020 var satta för högt. Därför återfördes outnyttjade årliga förfinansieringsbelopp till EU-budgeten.

Medlagstiftarnas införande av den automatiska regeln om tillbakadragande (n+3 i stället för n+2) tog bort incitamentet för ett snabbare budgetgenomförande.

För att ge incitament till en sund ekonomisk förvaltning och ett lämpligt genomförande 2021–2027, innehåller kommissionens förslag till förordning om gemensamma bestämmelser (COM(2018) 375) en automatisk n+2-regel om tillbakadragande i stället för den nuvarande n+3-regeln om tillbakadragande. Av samma anledning har förfinansieringsnivån minskats till en årlig betalning på 0,5 % baserat på det totala stödet från fonderna.

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling berörs inte av punkterna 2.9–2.11 eftersom förfinansieringen endast betalas under programperiodens första tre år, dvs. 2014–2016 (i enlighet med artikel 35.1 i förordning (EU) nr 1306/2013).

| 2.18. | Efter en försenad start fortskrider genomförandet av programmen för sammanhållningspolitiken väl. |
| --- | --- |

2.18.

2.19–2.21. När kommissionen föreslår betalningstaken för nästa fleråriga budgetram, har den tagit hänsyn till all utveckling som är relevant för betalningsuppskattningarna vid den tidpunkten, inklusive det faktiska genomförandet av EU-budgeten under de föregående åren och de förväntade behoven under 2021–2027.

Dessa uppskattningar inbegriper också kommissionens förslag att sänka nivån på den årliga förfinansieringen för 2014–2020-programmen från 3 % för perioden 2020–2023 till 1 % för åren 2021–2023 (se COM(2018) 614). Förslaget har ännu inte diskuterats i rådet.

Efter en försenad start fortskrider genomförandet av programmen för sammanhållningspolitiken väl. Kommissionen anser att projekturvalet för programmen för sammanhållningspolitiken 2014–2020 i slutet av december 2018 som angavs i svaret till punkt 2.8 kom före det på motsvarande tidpunkt för programperioden 2007–2013. Därför anser kommissionen att genomförandet av ESI-fonderna inte har försenats mer än i den tidigare fleråriga budgetramen.

Problem med den ekonomiska förvaltningen avseende budgeten för 2018 och framtiden

2.22 och 2.23. Det sena antagandet av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och den följande förseningen av antagandet av förordningen om gemensamma bestämmelser (sex månader senare än för 2007–2013) resulterade i den försenade starten av genomförandet av programmen för sammanhållningspolitiken för 2014–2020. Från och med 2018 har dock genomförandet nått marschfart.

Överlappningen mellan programperioderna är en naturlig följd av att ha fleråriga program med en automatisk n+2/n+3-regel om tillbakadragande.

När det gäller risken för otillräckliga betalningsbemyndiganden i början av nästa fleråriga budgetram, se kommissionens svar på punkt 2.8 och punkterna 2.19–2.21.

| 2.26. | Kommissionen understryker att EU-budgetens faktiska exponering för garantier inte behöver bäras av en enda årlig budget. Exponeringen som bärs av den årliga budgeten är endast en del av den faktiska exponeringen och en del av den skyddas av en likviditetsbuffert (se även punkt 2.27). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.28. | Kommissionen påpekar att för riskhanteringen avseende EFHU, som verkar på tillväxtmarknader och i bräckliga länder med en högre risk än verksamheter som garanteras i medlemsstaterna, så stöds den av Guarantee Technical Assessment Group (GTAG), vars medlemmar är riskexperter som utstationeras på personlig basis av finansinstitut som agerar som genomförandepartner. |
| --- | --- |

2.28.

Slutsatser och rekommendationer

| 2.44. | Det sena antagandet av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och den följande förseningen av antagandet av förordningen om gemensamma bestämmelser resulterade i den försenade starten av genomförandet av programmen för sammanhållningspolitiken för 2014–2020. Från och med 2018 fortgår emellertid genomförandet väl.
  Kommissionens tjänster ger medlemsstaterna ett betydande stöd för att påskynda genomförandet på plats.
  Kommissionen understryker också att genomförandet av programmen för landsbygdsutveckling 2014–2020, finansierade genom Ejflu, inte påverkas av förseningar och fortsätter att hålla marschfart. |
| --- | --- |

2.44.

Kommissionens tjänster ger medlemsstaterna ett betydande stöd för att påskynda genomförandet på plats.

Kommissionen understryker också att genomförandet av programmen för landsbygdsutveckling 2014–2020, finansierade genom Ejflu, inte påverkas av förseningar och fortsätter att hålla marschfart.

2.44. Första strecksatsen. Genomförandet av fonderna för sammanhållningspolitiken har visat att förfinansieringsnivåerna för 2014–2020 var för höga. Därför återfördes outnyttjade årliga förfinansieringsbelopp till EU-budgeten.

Medlagstiftarnas införande av den automatiska regeln om tillbakadragande (n+3 i stället för n+2) tog bort incitamentet för ett snabbare budgetgenomförande.

För att ge incitament till en sund ekonomisk förvaltning och ett lämpligt genomförande 2021–2027, innehåller kommissionens förslag till förordning om gemensamma bestämmelser (COM(2018) 375) en automatisk n+2-regel om tillbakadragande i stället för den nuvarande n+3-regeln om tillbakadragande. Av samma anledning har förfinansieringsnivån minskats till en årlig betalning på 0,5 % baserat på det totala stödet från fonderna.

2.44. Andra strecksatsen. I kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram beaktas att den samlade marginalen för betalningar inte kan överföras till nästa fleråriga budgetram.

2.44. Tredje strecksatsen. Efter en försenad start fortskrider genomförandet av programmen för sammanhållningspolitiken väl. Kommissionen anser att projekturvalet för programmen för sammanhållningspolitiken 2014–2020 i slutet av december 2018 som angavs i svaret till punkt 2.8 kom före det på motsvarande tidpunkt för programperioden 2007–2013.

2.44. Fjärde strecksatsen. Kommissionens förslag om betalningstak vid början av nästa fleråriga budgetram tar hänsyn till de uppskattade behoven samt de möjliga begränsningarna för taket för egna medel för dessa år.

| 2.45. | Genomförandet av ESI-fonderna fortsatte att förbättras under 2018 jämfört med tidigare år. Fullständigt genomförande av den antagna budgeten uppnåddes 2018. Se även kommissionens svar på punkterna 2.8 och 2.22. |
| --- | --- |

2.45.

Rekommendation 2.1 (betalningsbemyndiganden)

| a) | Kommissionen godtar rekommendationen så långt det är möjligt, med hänsyn till osäkerheten och riktigheten i medlemsstaternas prognoser för genomförandet av ESI-fonderna – den främsta faktorn bakom de totala betalningsuppskattningarna. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen godtar rekommendationen så långt det är möjligt, med hänsyn till osäkerheten och riktigheten i medlemsstaternas prognoser för genomförandet av ESI-fonderna – den främsta faktorn bakom de totala betalningsuppskattningarna.

| b) | Kommissionen godtar rekommendationen.
  I kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram presenteras ambitiösa och realistiska nivåer för åtaganden för de framtida utgiftsprogrammen. I detta sammanhang har kommissionen också föreslagit ändringar av reglerna om tillbakadragande.
  Baserat på de senaste prognoserna för betalningsbehov efter 2020 föreslog kommissionen också årliga tak för betalningar som motsvarar de förväntade behoven och genomförandet av den nya generationen program samt de utestående åtagandena från de tidigare budgetramarna. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen godtar rekommendationen.

I kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram presenteras ambitiösa och realistiska nivåer för åtaganden för de framtida utgiftsprogrammen. I detta sammanhang har kommissionen också föreslagit ändringar av reglerna om tillbakadragande.

Baserat på de senaste prognoserna för betalningsbehov efter 2020 föreslog kommissionen också årliga tak för betalningar som motsvarar de förväntade behoven och genomförandet av den nya generationen program samt de utestående åtagandena från de tidigare budgetramarna.

| c) | Kommissionen godtar rekommendationen.
  Kommissionen har lagt fram sina lagstiftningsförslag för sammanhållningspolitiken i god tid före starten av programperioden 2021–2027. Samtidigt betonar den att ansvaret för antagandet av den rättsliga ramen ligger på Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen godtar rekommendationen.

Kommissionen har lagt fram sina lagstiftningsförslag för sammanhållningspolitiken i god tid före starten av programperioden 2021–2027. Samtidigt betonar den att ansvaret för antagandet av den rättsliga ramen ligger på Europaparlamentet och rådet.

Rekommendation 2.2 (den gemensamma avsättningsfonden)

Kommissionen godtar rekommendationen.

Kommissionen kommer att fortsätta att ta emot och övervaka det garanterade utestående som täcks av de tre garantifonderna (EIB:s externa utlåningsmandat, Efsi och EFHU) och kommer att fortsätta att skicka regelbundna rapporter till budgetmyndigheten i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen. Metoden för den effektiva avsättningsnivån kommer att vara föremål för en delegerad akt. I enlighet med budgetförordningen kommer den att fasas in på ett försiktigt sätt (artikel 213.2 i budgetförordningen) med vederbörlig hänsyn till den inledande fasen för upprättande av total avsättning.

Rekommendation 2.3 (finansiella instrument som förvaltas av EIB-gruppen)

Kommissionen godtar rekommendationen.

Kommissionen kommer att fortsätta att tillhandahålla budgetmyndigheten en årlig detaljerad rapport om alla finansiella instrument. Denna rapport kommer också att innehålla det totala beloppet och fördelningen av de medel som överförts till de finansiella instrument som förvaltas av EIB-gruppen.

Kapitel 3 – EU-budgeten: att uppnå resultat

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Inledning

| 3.1. | Kommissionen är fast besluten att förbättra resultatramen för EU:s budget. Förbättringen kommer att ske kontinuerligt men gradvis, framför allt inom nästa fleråriga budgetram. För detta krävs också ett helhjärtat engagemang hos alla andra enheter som genomför EU:s budget, särskilt medlemsstaterna.

  Resultatramen för EU:s budget består av tre delar: a) den lagstadgade obligatoriska rapporteringen om indikatorer som ingår i de rättsliga grunderna för programmen, b) övervakningen av programgenomförandet med hjälp av en mycket bredare uppsättning av såväl kvantitativa som kvalitativa uppgifter, och c) de regelbundna utvärderingarna, där programmens resultat bedöms. Dessa indikatorer kan peka på områden som behöver uppmärksammas när man överväger vilka program som kan ha prestationsproblem, men det krävs även andra kvantitativa och kvalitativa uppgifter för att förstå om farhågorna är berättigade och exakt vilka problem som finns och hur de kan avhjälpas. |
| --- | --- |

3.1.

Resultatramen för EU:s budget består av tre delar: a) den lagstadgade obligatoriska rapporteringen om indikatorer som ingår i de rättsliga grunderna för programmen, b) övervakningen av programgenomförandet med hjälp av en mycket bredare uppsättning av såväl kvantitativa som kvalitativa uppgifter, och c) de regelbundna utvärderingarna, där programmens resultat bedöms. Dessa indikatorer kan peka på områden som behöver uppmärksammas när man överväger vilka program som kan ha prestationsproblem, men det krävs även andra kvantitativa och kvalitativa uppgifter för att förstå om farhågorna är berättigade och exakt vilka problem som finns och hur de kan avhjälpas.

Del 1 – Vad EU:s prestationsindikatorer säger oss?

| 3.3. | I den metodkommentar som åtföljer översikten över resultaten av EU:s budgetprogram (PPO) diskuteras urvalet av indikatorer: ”Ett urval av indikatorer gjordes baserat på vissa kriterier såsom relevans, tillgång till data osv.” |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kommissionen medger att programförklaringarna kan göras mer läsarvänliga och håller på att arbeta med detta, men betonar att mängden information i förklaringarna – dvs. om framstegen mot att uppnå programmens mål i enlighet med artikel 41.3 h i budgetförordningen – i sig innebär att detta är ett referensmaterial för specialister. Det var detta som var anledningen till att kommissionen började offentliggöra resultatöversikten, för att göra en mer läsarvänlig sammanställning av information om programmens resultat. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.6. | Kommissionen är fast besluten att samla in, analysera, offentliggöra och vidta åtgärder för att få resultatinformation av hög kvalitet. För att skapa sig en bättre uppfattning om den nuvarande situationen för resultatrapportering på grundval av indikatorer har kommissionen påbörjat en intern analys av de prestationsuppgifter för alla utgiftsprogram som fanns tillgängliga i mars 2019 och som har offentliggjorts i de programförklaringar som åtföljer budgetförslaget för 2020.
  Dessutom bygger resultatramen för EU:s budget på flera delar. Övervakningen av framstegen på grundval av prestationsindikatorer är en viktig del. Men framstegen med ett urval indikatorer ger endast en del av bilden och kan inte användas för att dra slutgiltiga slutsatser om programmets resultat. Som revisionsrätten själv påpekar i punkt 3.8 är kvalitativ information, t.ex. exempel på resultat, ett komplement till informationen från indikatorerna och ger en mer heltäckande bild av prestationen, även – och framför allt – i fall där det saknas indikatoruppgifter eller när utgångsvärdet uppdateras. |
| --- | --- |

3.6.

Dessutom bygger resultatramen för EU:s budget på flera delar. Övervakningen av framstegen på grundval av prestationsindikatorer är en viktig del. Men framstegen med ett urval indikatorer ger endast en del av bilden och kan inte användas för att dra slutgiltiga slutsatser om programmets resultat. Som revisionsrätten själv påpekar i punkt 3.8 är kvalitativ information, t.ex. exempel på resultat, ett komplement till informationen från indikatorerna och ger en mer heltäckande bild av prestationen, även – och framför allt – i fall där det saknas indikatoruppgifter eller när utgångsvärdet uppdateras.

Avsnitt A – Indikatorerna visar på betydande resultatvariationer och generellt måttliga framsteg

| 3.7. | Enligt OECD är den nuvarande resultatramen för EU:s budget (1)
  bäst i sitt slag. Kommissionen håller med om att alla resultatramar ständigt behöver förbättras och det pågår arbete för att förbättra systemet, t.ex. genom kommissionens förslag till nästa generations finansieringsprogram. Det finns många utmaningar i samband med insamling och överföring av uppgifter, särskilt för program med delad förvaltning. Dessa och andra faktorer, däribland det faktum att programmen är fleråriga, innebär att det är en besvärlig uppgift att rapportera om EU-budgetens resultat. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kommissionen är fast besluten att producera tillförlitliga resultatrapporter av hög kvalitet om EU:s budget. För att kunna göra detta förlitar sig kommissionen på de uppgifter som medlemsstaterna och andra källor tillhandahåller. Genom instruktioner från centrala tjänster uppmanas kommissionens avdelningar att lämna heltäckande prestationsinformation för varje program och säkerställa kvaliteten och tillförlitligheten i den information som lämnas.
  Prestationsindikatorernas källor offentliggörs systematiskt i de årliga verksamhetsrapporterna. I instruktionerna för 2018 års verksamhetsrapporter uppmanades dessutom direktörerna med ansvar för riskhantering och internkontroll att lämna en förklaring om att de uppgifter som presenterades i delarna 1 och 2 i de årliga verksamhetsrapporterna var tillförlitliga, fullständiga och korrekta. |
| --- | --- |

3.8.

Prestationsindikatorernas källor offentliggörs systematiskt i de årliga verksamhetsrapporterna. I instruktionerna för 2018 års verksamhetsrapporter uppmanades dessutom direktörerna med ansvar för riskhantering och internkontroll att lämna en förklaring om att de uppgifter som presenterades i delarna 1 och 2 i de årliga verksamhetsrapporterna var tillförlitliga, fullständiga och korrekta.

3.9. Andra strecksatsen. Kommissionen tar del av revisionsrättens bedömning att beräkningen av framsteg är mer vägledande när man utgår från ett utgångsvärde. Inte alla program har dock fastställda siffersatta utgångsvärden i den fleråriga budgetramen för 2014–2020, varför man för jämförbarhetens skull beslutade att beräkna de totala framstegen.

Kommissionen anser att det är befogat att använda prognoser – som baseras på beslutade projekt – utöver de faktiska siffrorna över genomförandet när det gäller investeringsprogram som Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden. De är informativa och ger experter och beslutsfattare möjlighet att dra slutsatser om framstegen med genomförandet och bidrar därmed till att systemet som helhet kan uppfylla det eftersträvade målet.

| 3.10. | Kommissionen anser att processen med sammanläggning av resultat i fråga om indikatorer för program och rubriker har sina begränsningar. Kommissionen har med avsikt låtit bli att beräkna ett genomsnittligt avstånd till målet per program. En ensam siffra kan inte till fullo beskriva komplicerade utgifter på tiotals miljarder euro. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kommissionen är fast besluten att förbättra insamlingen av och tillgången till uppgifter, särskilt vad beträffar delad förvaltning, där förseningarna är störst i nuläget. Därför lade kommissionen i maj 2018 fram ett förslag om en rapporteringscykel på två månader i enlighet med artikel 37.1 i förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser, COM(2018) 375. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Resultat uppstår i de flesta fall inte linjärt över tid utan har en långsam start under genomförandet. Därför väntas framstegen från utgångsvärdet i de flesta fall vara mindre än de linjära procenttal som revisionsrätten lägger fram. Man bör också ta hänsyn till förseningar i genomförandet när framstegen mäts. Därför anser kommissionen att framstegen jämfört med utgångsvärdet överlag går enligt plan. Däremot håller kommissionen med om att framstegen med genomförandet måste övervakas mycket noggrant och att nödvändiga åtgärder måste vidtas när det finns brister. |
| --- | --- |

3.12.

Rubrik 1A: Indikatorerna visar goda framsteg för Erasmus+ och Efsi samt måttliga framsteg för Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa

3.13. Första strecksatsen. Kommissionen betonar att valet av indikatorer för översikten över programresultatet framför allt byggde på uppgifternas relevans och tillgänglighet och inte på vilket värde indikatorn gav. I själva verket förekommer det tillfällen i rapporten för varje rubrik där beräkningen av framsteg med utgångspunkt i programförklaringarna ger bättre resultat än om beräkningen baseras på översikten över programresultatet. Kommissionen håller med om att analysen behöver vara mer detaljerad i framtiden och att de underliggande antagandena behöver specificeras bättre.

3.13. Andra strecksatsen. Det har gjorts stora insatser i 2019 års översikt över programresultatet för att förbättra rapporteringen av uppgifter om Fonden för ett sammanlänkat Europa. Fonden för ett sammanlänkat Europa finansierar stora långsiktiga infrastrukturprojekt eller projekt som behöver samordnas i ett nätverk. Dessa projekt behöver ofta utvecklas under flera på varandra följande budgetramar och det kan gå lång tid från det att ett projekt inleds till dess att de uppgifter som krävs för att mäta prestationen finns tillgängliga. I kommissionens förslag om förlängning av fonden har resultatramen betonats ytterligare och det anges att ”lämpliga övervaknings- och rapporteringsåtgärder som medger insyn och ansvarsutkrävande och inbegriper mätbara indikatorer bör införas för att bedöma och rapportera programmets framsteg (...) och för att främja programresultaten”.

3.13. Tredje strecksatsen. I sin översikt över programresultat framhöll kommissionen tydligt att Erasmus+-programmets resultat jämfördes med 2017. Programmet är på god väg att uppfylla sina mål fram till 2020.

3.13. Fjärde strecksatsen. Kommissionen konstaterar att det ursprungliga målet för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) var att få fram 315 miljarder euro i investeringar fram till juli 2018. Den 30 december 2017 trädde förordningen om att förlänga löptiden för och förstärka Efsi (Efsi 2.0-förordningen) i kraft. Den innebar att fondens löptid förlängdes till utgången av 2020 och dess investeringsmål höjdes till 500 miljarder euro. Enligt förordningen skulle den EU-garanti som behövdes för att Efsi skulle kunna ge stöd till investeringar höjas från 16 miljarder euro till 26 miljarder euro först från och med juli 2018 (dvs. efter den inledande perioden). Efsis resultat vid utgången av 2017 jämfördes därför med det ursprungliga investeringsmålet på 315 miljarder euro.

Rubrik 1B: Indikatorerna visar på relativt små framsteg på sammanhållningsområdet på grund av en sen start av programmen

| 3.14. | Prognoser – som baseras på beslutade projekt – ger avgörande information vid övervakningen av genomförandet. Utöver uppgifter om det faktiska genomförandet ger de en inblick i vad som är på gång i projektet, vilket kanske är den mest värdefulla informationen när det gäller investeringstunga politikområden med långa ledtider, som sammanhållningsområdet. |
| --- | --- |

3.14.

Rubrik 2: För merparten av utgifterna inom Naturresurser gick det inte att fastställa framstegen utifrån indikatorerna

| 3.15. | Kommissionen konstaterar att det är svårare att fastställa fleråriga mål för Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) eftersom fonden är årsbaserad. Det pågår dock arbete med att utveckla verktyg och mått för att säkerställa att det går att rapportera om halvtidsresultat även för uppgifterna från denna fond. |
| --- | --- |

3.15.

3.15. Första strecksatsen. Kommissionen konstaterar att det inte går att beräkna framstegen från utgångsvärdet för mer än en av de 27 indikatorerna med den metod som revisionsrätten använder (vilket förklaras i punkt 3.9 och ruta 3.1).

Kommissionen anser dock att det går att bedöma framstegen från utgångsvärdet för samtliga 27 indikatorer. Därför går det att övervaka framstegen med de valda indikatorerna.

En heltäckande analys av de 27 indikatorer som ingår i programförklaringen bör ta hänsyn till den särskilda situationen för jordbrukssektorn och EGFJ:s utgifter.

Rubrik 3: Indikatorerna för Säkerhet och medborgarskap visar på två program med goda framsteg, ett där framstegen är måttliga och ett som släpar efter

| 3.17. | Kommissionen konstaterar att man vid bedömningen av resultatet för Livsmedels- och foderprogrammet måste ta hänsyn till oförutsägbarheten hos utbrott av djur- och växtsjukdomar. Alla arbetsprogram har antagits och genomförts som planerat. |
| --- | --- |

3.17.

Rubrik 4: Indikatorerna visar på vissa framsteg generellt sett för Europa i världen-programmen

| 3.19. | Metoden för att fastställa indikatorer och målvärden för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete förklaras i Revised EU International Cooperation and Development Results Framework (SWD(2018) 444). |
| --- | --- |

3.19.

Särskilda instrument: Otillräcklig information om framstegen

3.20. Första strecksatsen. Kommissionen konstaterar att indikatorn endast tar hänsyn till de katastrofer som uppfyller kriterier för stödberättigande. De sex ärendena från 2017 var fortfarande under utredning och togs inte med i beräkningen eftersom det ännu inte var fastställt huruvida de uppfyllde kriterierna för stödberättigande. Två av de tio stödansökningarna 2017 godkändes inte (översvämning i Murcia och bränder i Donana).

Avsnitt B – Indikatorerna gav inte alltid en god bild av de faktiska framstegen

| 3.21. | Vad beträffar underrubriken ”Många indikatorer hade valts ut på ett dåligt sätt”, konstaterar kommissionen att prestationsindikatorerna för EU:s finansieringsprogram fastställs i de rättsakter som ligger till grund för programmen. Valet av indikatorer är ett resultat av förhandlingar mellan Europaparlamentet och rådet på grundval av ett förslag från kommissionen. Kommissionen är ålagd att rapportera regelbundet om alla indikatorer som har fastställts i lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | En stor andel input-/outputindikatorer betyder inte i sig att indikatorerna har valts ut på ett dåligt sätt. Kommissionen håller med om att resultat- och effektindikatorer är lämpligare för att mäta prestation som sådan, men utfallsindikatorer är nödvändiga för att rapportera om framsteg, särskilt för investeringstunga projekt med långa ledtider. Vi menar att det krävs en balans mellan olika typer av indikatorer och att denna balans måste fastställas för det specifika programmet. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Kommissionen anser att en andel input- och outputindikatorer på 60 % inte nödvändigtvis begränsar användbarheten hos den information som lämnas. Kommissionen håller visserligen med om att det bör finnas en balans mellan olika typer av indikatorer, men vilken balans som är lämplig kan variera mellan olika program. Resultatramen för EU:s budget innehåller också ett strukturerat system för utvärderingar (halvtids- och efterhandsutvärderingar) i enlighet med riktlinjerna för bättre lagstiftning just för att särskilja de olika effekterna av ett program. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Kommissionen konstaterar att det är oerhört svårt att välja effektindikatorer som enbart påverkas av de direkta effekterna av programmet i sig. Alla bredare resultat- eller effektindikatorer kommer oundvikligen att påverkas av en rad olika faktorer, varav dessa program endast är en faktor. Därför strävar kommissionen efter att använda en uppsättning indikatorer som förklarar och rapporterar om programmens resultat på bästa möjliga sätt, men i vissa fall är detta mycket svårt, bl.a. på grund av programmens egenskaper i sig.

  Det görs dock ansträngningar, särskilt för nästa uppsättning indikatorer i den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020, för att välja resultat- och effektindikatorer som kan beskriva programmen på bästa sätt. Dessutom konstaterar kommissionen att det är endast vid en fullt utvecklad utvärdering med lämpliga kontrollvariabler som det går att urskilja effekterna av EU:s utgiftsprogram. |
| --- | --- |

3.24.

Det görs dock ansträngningar, särskilt för nästa uppsättning indikatorer i den fleråriga budgetramen för perioden efter 2020, för att välja resultat- och effektindikatorer som kan beskriva programmen på bästa sätt. Dessutom konstaterar kommissionen att det är endast vid en fullt utvecklad utvärdering med lämpliga kontrollvariabler som det går att urskilja effekterna av EU:s utgiftsprogram.

| 3.25. | När det gäller tabell 3.2 håller kommissionen med om att i vissa fall har indikatorer som omfattar området för humanitärt bistånd endast en indirekt koppling till EU-finansierade humanitära insatser och även att ett antal externa faktorer påverkar värdet på indikatorn. Därför kommer det att göras ansträngningar i samband med nästa fleråriga budgetram för att öka relevansen hos indikatorerna för EU:s humanitära bistånd, dvs. att säkerställa tydligare kopplingar mellan alla indikatorer och utgifter och mål.

  Vad beträffar EGFJ är effektiva förvaltnings- och kontrollsystem också avgörande för att säkerställa att programmen genomförs på ett sätt som bidrar till att målen uppfylls. Därför behövs indikatorn i programförklaringen för att mäta i vilken utsträckning utgifterna kontrolleras. |
| --- | --- |

3.25.

Vad beträffar EGFJ är effektiva förvaltnings- och kontrollsystem också avgörande för att säkerställa att programmen genomförs på ett sätt som bidrar till att målen uppfylls. Därför behövs indikatorn i programförklaringen för att mäta i vilken utsträckning utgifterna kontrolleras.

| 3.26. | Kommissionen medger att programförklaringarna inte är strukturerade så att särskilda mål är tydligt kopplade till det allmänna målet. För utgiftsprogrammen efter 2020 har det dock inrättats en tydlig hierarkisk struktur där särskilda mål kopplas till allmänna mål och indikatorer kopplas till särskilda mål. Dessutom pågår en översyn av kontoplanen och den kommer att struktureras i enlighet med de särskilda målen. Dessa åtgärder kommer att ge avsevärda förbättringar i såväl strukturen som användarvänligheten i kommissionens dokument över budgetresultatet. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Det måste alltid göras en avvägning mellan en uttömmande förteckning över indikatorer som täcker varje aspekt av målen och de resurser som detta skulle kräva. |
| --- | --- |

3.27.

3.27. Andra strecksatsen. Målen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete är till sin natur mycket omfattande och kan inte beskrivas i ett begränsat antal indikatorer. Åtgärder som rör klimatförändringar och miljö övervakas dock varje år med metoden för Riomarkörer som har utvecklats av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC).

| 3.28. | Kommissionen arbetar som sagt kontinuerligt med att förbättra sin resultatrapportering – även med hjälp av medlemsstaterna och andra rapporterande enheter. I sin analys av den datauppsättning som fanns tillgänglig i mars 2019 konstaterade kommissionen att 63 % av indikatorerna innehåller ”fullständiga resultatuppgifter”, dvs. datapunkter, utgångsvärde och målvärde, vilket kommissionen anser är en rimlig andel. För resultatramen för utgiftsprogrammen under perioden efter 2020 har kommissionen nu inlett ett brett projekt för att se till att sådana underliggande resultatuppgifter fastställs för programmen på ett enhetligt sätt och i enlighet med en fastställd tidsplan. |
| --- | --- |

3.28.

3.28. Fjärde strecksatsen. Kommissionen konstaterar att i vissa fall förändras utgångsvärdet också när den officiella statistiken uppdateras.

| 3.29. | Vad beträffar EGFJ anser vi att de valda indikatorerna gör det möjligt att bedöma framstegen (se kommissionens svar på punkt 3.15 första strecksatsen).
  Dessutom är kommissionen fast besluten att se till att resultatrapporteringen för EGFJ, Horisont 2020 och EUSF förbättras kontinuerligt, särskilt för nästa fleråriga budgetram, då kommissionen föreslår skärpta övervakningsbestämmelser och integrerade indikatorer med utgångspunkt i lärdomar från utvärderingarna. |
| --- | --- |

3.29.

Dessutom är kommissionen fast besluten att se till att resultatrapporteringen för EGFJ, Horisont 2020 och EUSF förbättras kontinuerligt, särskilt för nästa fleråriga budgetram, då kommissionen föreslår skärpta övervakningsbestämmelser och integrerade indikatorer med utgångspunkt i lärdomar från utvärderingarna.

| 3.30. | I de fall som revisionsrätten hänvisar till håller kommissionen med om att det skulle vara användbart att fastställa årliga delmål för att övervaka resultaten. Däremot konstaterar kommissionen att vissa program under cykeln 2014–2020 inte har sådana eller – när det gäller delad förvaltning – när det inte finns tillräckligt med information från medlemsstaternas myndigheter om de rapporterade värdena. Även här är kommissionen fast besluten att förbättra läget för finansieringsprogrammen efter 2020 när detta är relevant. Här kommer stödet från Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna att vara avgörande. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | När det gäller underrubriken ”När det gällde vissa program var de tillgängliga uppgifterna av otillräcklig kvalitet” konstaterar kommissionen att uppgifternas tillgänglighet och kvalitet till stor del är beroende av rapporteringsskyldigheter som har fastställts genom lagstiftningsprocessen. När uppgifter rapporteras av medlemsstaterna och offentliga myndigheter har kommissionen begränsade möjligheter att påverka kvaliteten. Kommissionen konstaterar att tre fjärdedelar av indikatorerna innehöll de senaste tillgängliga uppgifterna. För några program kommer uppgifterna att bli tillgängliga först senare under genomförandeperioden. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Kommissionen tar Europaparlamentets och rådets rekommendationer på största allvar och lägger alltid fram de senast tillgängliga uppgifterna i sina resultatrapporter. I ett så komplicerat resultatsystem som EU-budgetens och med den nuvarande rättsliga ramen är det som sagt svårt att ha fullständigt aktuella uppgifter. Kommissionen strävar efter att presentera så aktuell information som möjligt i sina rapporter men konstaterar samtidigt återigen att detta till stor del är beroende av att medlemsstaterna och andra tredje parter tillhandahåller tillförlitliga uppgifter i rätt tid. Kommissionen påpekar också att all rapportering alltid ger en ögonblicksbild av situationen vid en viss tidpunkt, eftersom de underliggande uppgifterna sällan är statiska. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Kommissionen håller med om att det finns vissa begränsade problem med uppgifternas kvalitet i indikatorerna men anser fortfarande att den övergripande resultatramen är stabil. Kommissionen betonar också att den är fast besluten att förbättra resultat- och rapporteringssystemet inför nästa budgetcykel. |
| --- | --- |

3.33.

3.33. Andra strecksatsen. Kommissionen är fast besluten att se till att kvaliteten i uppgifterna bakom de grundläggande prestationsindikatorerna förbättras, inklusive de rapporterade uppgifterna om patentansökningar och publikationer. Detta avspeglas i avsnittet om projektresultat i resultattavlan för Horisont, som uppdateras regelbundet och offentliggörs på webbportalen om finansieringsmöjligheter.

| 3.34. | Kommissionen håller med om att vissa mål för indikatorerna kanske inte är tillräckligt ambitiösa, men anser fortfarande att den övergripande resultatramen är stabil. Kommissionen betonar också sin avsikt att förbättra systemet i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

3.34.

3.34. Andra punkten. Den politiska prioriteringen var, särskilt för Sammanhållningsfonden (vad gäller järnvägssektorn i de medlemsstater som är berättigade till dessa investeringar), återuppförande och modernisering av järnvägar, med ett mål på 2 829 km. Målen för nya järnvägslinjer med finansiering från Eruf var något högre, på 580 km, men utgjorde ändå enbart 14 % av målet för återuppförda och uppgraderade linjer.

| 3.35. | Kommissionen håller med om att målen för vissa indikatorer i vissa program kanske inte är tillräckligt ambitiösa. För att identifiera dessa indikatorer och mål måste man göra en detaljerad bedömning av indikatorernas mening och sammanhang. |
| --- | --- |

3.35.

Del 2 – Resultat från revisionsrättens effektivitetsrevisioner: de viktigaste slutsatserna och rekommendationerna

”Rubrikerna 1a Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning” och 1b ”Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning”

a)   Särskild rapport nr 8/2018 – Varaktigheten i EU-stöd till produktiva investeringar i företag

| 3.38. | Kommissionen konstaterar att de projekt som granskades av revisionsrätten i allmänhet hade levererat det planerade utfallet och att de i de flesta fall fanns kvar och utnyttjades.
  Jämfört med programperioden 2000–2006 har EU:s förvaltningsstrategi i fråga om investeringarnas varaktighet utvecklats betydligt under perioden 2007–2013. Detta speglas inte bara i de särskilda och förstärkta bestämmelserna utan också i den tonvikt som läggs vid strategisk planering av stora projekt och i kommissionens efterhandsutvärderingar på programnivå för sammanhållningspolitiska åtgärder.
  Vad beträffar de resultat som har uppnåtts betonade kommissionen vid revisionen att det saknades uppgifter för många av de granskade projekten, vilket inte är samma sak som att de flesta resultat var dåliga eller icke varaktiga. |
| --- | --- |

3.38.

Jämfört med programperioden 2000–2006 har EU:s förvaltningsstrategi i fråga om investeringarnas varaktighet utvecklats betydligt under perioden 2007–2013. Detta speglas inte bara i de särskilda och förstärkta bestämmelserna utan också i den tonvikt som läggs vid strategisk planering av stora projekt och i kommissionens efterhandsutvärderingar på programnivå för sammanhållningspolitiska åtgärder.

Vad beträffar de resultat som har uppnåtts betonade kommissionen vid revisionen att det saknades uppgifter för många av de granskade projekten, vilket inte är samma sak som att de flesta resultat var dåliga eller icke varaktiga.

3.39. Första strecksatsen. Kommissionen konstaterar att denna rekommendation gäller processen för att godkänna operativa program under perioden efter 2020.

b)   Särskild rapport nr 9/2018 – Offentlig-privata partnerskap i EU

3.40 och 3.41. Offentlig-privata partnerskap är ett av de verktyg som ställs till medlemsstaternas och projektledarnas förfogande som ett potentiellt instrument för att genomföra politiken. Kommissionen bidrar till utbytet av bästa praxis, erbjuder riktat tekniskt stöd, analyserar regelbundet de nationella rambestämmelserna för offentlig-privata partnerskap och utfärdar politiska rekommendationer om hur de kan förbättras (europeiska planeringsterminen) i förekommande fall. Vad gäller den europeiska planeringsterminen och Europa 2020-strategin, finns det dock inga särskilda incitament för en utökad användning av offentlig-privata partnerskap. I fråga om sektorsspecifika instrument har kommissionen ingen rättslig grund för att begära att medlemsstaterna ska använda fler eller färre offentlig-privata partnerskap jämfört med andra upphandlingsmetoder. Vid delad förvaltning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna är det endast medlemsstaterna som har rätt att besluta om att använda offentlig-privata partnerskap.

c)   Särskild rapport nr 12/2018 – Bredband i EU:s medlemsstater

3.42 och 3.43. Kommissionen övervakar målen för bredband i den digitala agendan och offentliggör relevanta uppgifter i sitt index för digital ekonomi och digitalt samhälle.

Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att granska framstegen i sina nationella bredbandsplaner och uppdatera dem för perioden fram till 2025.

Kommissionen påminner om att det slutliga ansvaret för att verkställa den rättsliga ramen och regelverket ligger hos de nationella regleringsmyndigheterna. I sitt förslag till omarbetade EU-regler för telekommunikationer (den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation) föreslog kommissionen förbättrade bestämmelser om de nationella regleringsmyndigheternas oberoende och regleringskapacitet, däribland tillgängliga resurser, befogenhet att direkt ålägga sanktioner och en harmonisering av en minimiförteckning över uppgifter.

I ekonomiskt mindre hållbara områden har kommissionen också föreslagit omarbetade regler för telekommunikationer för att stimulera utbyggnaden.

Dessutom ger kommissionen medlemsstaterna vägledning om tillämpningen av statligt stöd för bredband och kommer att fortsätta med det.

Kommissionen har upprättat en handlingsplan för bredband på landsbygden med inriktning på utmaningen med bredband i landsbygdsområden, framför allt genom utbyte av bästa praxis via nätverket för bredbandskompetens, riktade besök hos medlemsstaterna, noggrannare övervakning av Esifs bredbandsutgifter och uppdaterade riktlinjer för bredbandsinvesteringar.

d)   Särskild rapport nr 17/2018 – Anslagsutnyttjande

| 3.44. | Kommissionen påminner om att tidpunkten för när den rättsliga ramen antas i stor utsträckning beror av medlagstiftarna. Dessutom betonar kommissionen att ett snabbt antagande av den rättsliga ramen visserligen är viktig för att inleda genomförandet av programmen, men att det också finns andra faktorer, t.ex. regeln om tillbakadragna åtaganden, graden av förfinansiering eller utnämningskraven för 2014–2020, som hade stor inverkan på genomförandet.
  Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse att de åtgärder som den vidtog i nära samarbete med de berörda programmyndigheterna, dvs. genom den arbetsgrupp för bättre genomförande som kommissionen har inrättat, har lett till en markant ökning av anslagsutnyttjandet under perioden 2007–2013. Kommissionen underströk också att på grundval av efterhandsutvärderingen av programperioden 2007–2013 och den sjunde rapporten om EU:s ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning har sammanhållningspolitiken överlag visat goda resultat. |
| --- | --- |

3.44.

Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse att de åtgärder som den vidtog i nära samarbete med de berörda programmyndigheterna, dvs. genom den arbetsgrupp för bättre genomförande som kommissionen har inrättat, har lett till en markant ökning av anslagsutnyttjandet under perioden 2007–2013. Kommissionen underströk också att på grundval av efterhandsutvärderingen av programperioden 2007–2013 och den sjunde rapporten om EU:s ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning har sammanhållningspolitiken överlag visat goda resultat.

3.45. Första strecksatsen. För perioden 2021–2027 lade kommissionen fram sitt förslag till förordningen om gemensamma bestämmelser redan den 29 maj 2018 (COM(2018) 375), dvs. 30 månader innan perioden för stödberättigande beräknas starta. Kommissionen har också inlett informella förhandlingar om partnerskapsavtal med medlemsstaterna innan medlagstiftaren har antagit den rättsliga ramen.

3.45. Andra strecksatsen. Kommissionens avdelningar har fortsatt att ge medlemsstaterna omfattande stöd, däribland tekniskt stöd och rådgivning, för att öka deras kapacitet att använda medlen och samtidigt inrikta sig på resultat.

Noggrann övervakning gör det möjligt att upprätta handlingsplaner som är skräddarsydda för behoven inom varje program och följa upp de särskilda problem som har upptäckts för att se till att genomförandet fortsätter utan att leveransen av resultat hotas.

e)   Särskild rapport nr 30/2018 – Passagerarrättigheter

3.47. Första strecksatsen. Kommissionen godtog rekommendationerna.

3.47. Andra strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation eftersom den har en viktig roll att spela för att öka passagerarnas medvetenhet. Den gick också med på att förbättra de befintliga riktlinjerna ytterligare.

3.47. Tredje strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation och kommer att använda sin initiativrätt för att överväga och lägga fram förslag till lösningar på de kvarvarande problemen för genomförandet.

f)   Särskild rapport nr 28/2018 – Horisont 2020

| 3.48. | Kommissionen välkomnade revisionsrättens bedömning av Horisont 2020. Kommissionen har godtagit alla rekommendationer i rapporten och arbetar nu för att genomföra dem. |
| --- | --- |

3.48.

Rubrik 2 ”Naturresurser”

3.51. Första strecksatsen. Kommissionen håller med om att projekt för förnybar energi kan bidra till en hållbar landsbygdsutveckling.

Kommissionen anser att den nu har tagit itu med utformningen av och hållbarheten i framtidens politik för förnybar energi genom den nyligen antagna lagstiftningen: den nya förordningen om styrningen av energiunionen (förordning (EU) 2018/1999), förordningen om markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) (förordning (EU) 2018/841) och omarbetningen av direktivet om förnybar energi (direktiv (EU) 2018/2001).

Inom denna ram kan medlemsstaterna när de utformar och färdigställer sina integrerade nationella energi- och klimatplaner ta hänsyn till omständigheterna och behoven i sina landsbygdsområden.

Det är fortfarande upp till medlemsstaterna/regionerna att se till att potentialen med finansiering från Ejflu kan förverkligas i detta avseende när de utformar sina program för landsbygdsutveckling och gör en avvägning mellan olika mål i sina strategier för landsbygdsutveckling.

3.51. Andra strecksatsen. Kommissionen åtog sig att ta hänsyn till alla tillgängliga bevis för politikens resultat hittills och använda denna information när den analyserade särskilda lösningar för framtiden i den konsekvensbedömning som ligger till grund för kommissionens förslag för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Kommissionen åtog sig också att överväga hur resultatet av olika typer av insatser ska bedömas, däribland inkomststöd när så är lämpligt.

3.51. Tredje strecksatsen. Syftet med att använda förenklade kostnadsalternativ är att minska den administrativa bördan för myndigheter och stödmottagare. Ersättningssystemet för de förenklade kostnadsalternativen bör leda till samma resultat som de konventionella ersättningssystemen, men på ett enklare och snabbare sätt. Kommissionen gick med på att överväga möjligheterna att gå över till system där medlemsstaternas ersättning baseras på genomförandet av politiken.

3.52. Andra strecksatsen. Kommissionen har förstärkt kopplingarna mellan systemet för tvärvillkor och djurskydd, framför allt genom att utöka delningen av bästa praxis och resultat av kontroller av tvärvillkor med medlemsstaterna, i enlighet med revisionsrättens rekommendation. Detta gjordes inom ramen för de möten med expertgrupperna för tvärvillkor som anordnades under 2018.

3.52. Femte strecksatsen. Vad beträffar särskild rapport nr 25/2018 är det medlemsstaterna som ska välja ut projekten (och prioritera dem). I de rättsliga bestämmelserna om ESI-fonderna föreskrivs inte någon sådan roll för kommissionen vid delad förvaltning när det gäller att fastställa kriterier för valet av insatser, inledande av ansökningsomgångar, utvärdering och urval av projekt för finansiering. Det är medlemsstaterna som ska organisera denna process. Detta har inte förändrats i kommissionens förslag för perioden 2021–2027. Som förhandsvillkor för finansiering (s.k. nödvändiga villkor) för stöd från Eruf/Sammanhållningsfonden har kommissionen dock inför perioden 2021–2027 föreslagit att investeringarna i förebyggande och hantering av risker måste stämma överens med en nationell eller regional plan för hantering av katastrofrisk. Denna strategi liknar den som användes för perioden 2014–2020, men den har förstärkts och innebär att alla risker kan betraktas på ett integrerat sätt.

Rubrikerna 3 ”Säkerhet och medborgarskap” och 4 ”Europa i världen”

a)   Särskild rapport nr 7/2018 – Turkiet

3.55. Första strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

Kommissionen noterar datumet för genomförande och kommer att överväga omfokusering enligt programplaneringen för 2018, inom ramen för de politiska riktlinjerna.

Kommissionen noterar att framstegen i dessa känsliga områden inte bara är beroende av IPA-stöd som tilldelats utan även och framför allt av den politiska viljan från de turkiska myndigheternas sida.

3.55. Andra strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

3.55. Tredje strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

3.55. Fjärde strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

3.55. Femte strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

b)   Särskild rapport nr 20/2018 – Den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen

| 3.56. | EU:s stöd till den afrikanska freds- och säkerhetsstrukturen (Apsa) har varit avgörande för att bidra till utvecklingen av detta system såväl när det gäller kapacitet som finansiellt egenansvar – även om de förväntade resultaten inte systematiskt har uppnåtts.
  Att bidra till lön eller andra driftskostnader är inget problem i sig så länge bidraget är kopplat till uppnåendet av resultat och utgör en del av en bredare stödstrategi med en tydlig exitstrategi. |
| --- | --- |

3.56.

Att bidra till lön eller andra driftskostnader är inget problem i sig så länge bidraget är kopplat till uppnåendet av resultat och utgör en del av en bredare stödstrategi med en tydlig exitstrategi.

3.57. Första strecksatsen. Kommissionen och EU:s utrikestjänst godtog denna rekommendation. Tillfälligt stöd till driftskostnader kan emellertid fortfarande vara lämpligt på vissa villkor.

3.57. Andra strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

c)   Särskild rapport nr 27/2018 – Faciliteten för flyktingar i Turkiet

3.59. Första strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

Kommissionen anser att stödet till liknande typer av åtgärder genom parallella instrument bidrog till komplementaritet utan att leda till dubbelarbete eller överlappning, och gjorde det möjligt för kommissionen att skynda på sina insatser eftersom olika instrument mobiliserades vid olika tillfällen.

3.59. Andra strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

3.59. Tredje strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

3.59. Fjärde strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

Kommissionen konstaterar att genomförandet av denna rekommendation inte enbart beror på kommissionen, utan även på partnernas vilja att godta dessa villkor.

3.59. Femte strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

Trots den bristande tillgången till bidragsmottagarnas namn har partnerna kunnat inrätta stabila kontrollmekanismer. Partnerna, såväl som kommissionen, kommer att fortsätta förespråka en bättre tillgång till primära uppgifter för den turkiska regeringen, med vederbörlig hänsyn till den rättsliga ramen.

3.59. Sjätte strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

Kommissionen kommer att fortsätta samarbeta med de turkiska myndigheterna i denna fråga för att säkerställa att genomförandepartnerna har tillgång till fullständiga uppgifter, med vederbörlig hänsyn till den tillämpliga rättsliga ramen.

Kommissionen konstaterar att faciliteten inte är avsedd att samordna allt EU-stöd till flyktingar i Turkiet. Dess mandat för övervakning och rapportering gäller endast stöd inom ramen för faciliteten. Kommissionen har redan, i ett separat sammanhang, påbörjat utarbetandet av en övergripande rapport om genomförandet av finansiering i samband med flyktingkrisen som kommer att komplettera den särskilda rapporteringen om faciliteten.

d)   Särskild rapport nr 32/2018 – EU:s förvaltningsfond för Afrika

| 3.60. | EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika har utformats som ett genomförandeverktyg med mycket flexibla mål för att kunna hantera behov och nya utmaningar som härrör från de komplexa kriser av mycket olika karaktär som har drabbat de tre regionerna. |
| --- | --- |

3.60.

3.61. Första strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

3.61. Andra strecksatsen. Kommissionen godtog delvis denna rekommendation.

3.61. Tredje strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

3.61. Fjärde strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation.

Rubrik 5 ”Administration”

a)   Särskild rapport nr 34/2018 – EU-institutionernas kontorslokaler

3.64. Första strecksatsen. De grundprinciper för kommissionens fastighetspolitik som redovisas i meddelandet KOM(2007) 501 tillämpas fortfarande till största delen (2).

Kommissionen godtog endast delvis denna rekommendation eftersom planeringsdokumenten (fleråriga politiska ramar och arbetsdokument om kontorslokaler som åtföljer förslaget till budget) redan uppdateras varje år.

3.64. Andra strecksatsen. Kommissionen godtog inte denna rekommendation men kommer att bedöma utrymmet för förbättringar.

Kommissionen skulle kunna inkludera uppgifter om förskottsbetalningar för olika projekt i de arbetsdokument om kontorslokaler som bifogas varje årligt budgetförslag.

3.64. Tredje strecksatsen. Kommissionen godtog delvis denna rekommendation eftersom den anser att det efterfrågade förvaltningsförfarandet för byggnader redan har införts. Detta kan komma att bedömas på nytt vid halvtidsutvärderingen.

3.64. Fjärde strecksatsen. Kommissionen godtog denna rekommendation och vill framhålla att när det gäller fastigheter kan varje institutions olika storlek, behov och placering leda till specifika egenskaper som kan få stor betydelse för resultatet vid jämförelser.

Rapporter om en fungerande inre marknad och en hållbar monetär union

b)   Särskild rapport nr 3/2018 – Förfarandet vid makroekonomiska obalanser

| 3.68. | Kommissionen anser att genomförandet av förfarandet vid makroekonomiska obalanser överlag är positivt. Revisionsrätten utfrågade medlemmarna i kommittén för ekonomisk politik och endast ca 10 % av dem ansåg att förfarandet var ineffektivt. För att öka insynen har kommissionen i kompendiet över förfarandet vid makroekonomiska obalanser offentliggjort de principer som tillämpas för att upptäcka och bedöma obalanser och även infört bedömningsmatriser för förfarandet i de fördjupade granskningarna. Vad beträffar profilen för kommissionens analys rapporteras slutsatserna från de fördjupade granskningarna i ett meddelande från kommissionen som åtföljer granskningarna, inte i själva granskningarna. Detta beror på att slutsatserna enligt förordningen måste ta hänsyn till det övergripande sammanhanget. Slutligen uppfattas den första upptäckten av obalanser inte som ett system för tidig varning utan baseras på variabler med uppgifter av hög kvalitet. Kommissionens djupanalys bygger dock på de senaste makroekonomiska prognoserna, som är utformade för att ta hänsyn till allmänna marknadsvillkor, inklusive eventuella rådande förutsättningar som återspeglar smittoeffekter utifrån. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Kommissionen godtar de flesta av revisionsrättens rekommendationer och är fast besluten att genomföra dem. Många av de rekommendationer som finns i rapporten är inriktade på att stärka och förbättra aspekter av förfarandet vid makroekonomiska obalanser som kommissionen redan arbetar med. |
| --- | --- |

3.69.

c)   Särskild rapport nr 18/2018 – Förverkligas det huvudsakliga målet med stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del?

| 3.70. | Kommissionen arbetar för närvarande med att genomföra de rekommendationer som den har godtagit. Rådet utfärdade sina slutsatser om rapporten i december 2018 och uppmanade kommissionen att överväga revisionsrättens slutsatser och rekommendationer och rapportera på nytt till rådet inom två år. Kommissionen har godtagit denna tidsfrist. |
| --- | --- |

3.70.

3.71. Första strecksatsen. Kommissionen såg över parametrarna i kravmatrisen som ett led i en mer omfattande granskning av flexibiliteten i stabilitets- och tillväxtpakten som offentliggjordes i maj 2018. Kommissionen godtog inte rekommendationen om att ta itu med de sammanlagda effekterna av de tillåtna avvikelserna eftersom det i förordning (EG) nr 1466/97 särskilt föreskrivs en tillåten avvikelsemarginal på 0,25 % av BNP och kommissionen inte kan införa begränsningar för detta.

3.71. Andra strecksatsen. Kommissionen godtog inte de rekommendationer som det hänvisas till i denna mening, dvs. rekommendationerna 2 a och 2 b. Tillfälliga avvikelser enligt strukturreformsklausulen är inte direkt kopplade till de faktiska budgetkostnaderna för reformer, eftersom vissa mycket gynnsamma strukturreformer inte skapar några större direkta budgetkostnader, men däremot medför betydande ekonomiska eller politiska kostnader. Att i sådana fall direkt koppla den tillfälliga avvikelsen till budgetkostnaderna skulle omintetgöra klausulens uppmuntrande syfte. Inte heller godtog kommissionen rekommendationen om att upphöra att använda investeringsklausulen i sin nuvarande form eftersom kommissionen anser att den är en viktig del av det flexibilitetspaket som infördes 2015.

3.71. Tredje strecksatsen. Kommissionen kommer att granska dessa frågor inom ramen för sin kommande översyn av paketet med två respektive sex lagstiftningsakter. Högre krav fastställs redan för mer kraftigt skuldtyngda medlemsstater genom parametrarna för kravmatrisen.

3.71. Fjärde strecksatsen. Kommissionen genomförde dessa rekommendationer i tid för offentliggörandet nyligen av sitt vårpaket 2019.

Del 3 – Uppföljning av rekommendationer

| 3.75. | De elva rekommendationer som inte genomförts alls godtogs inte av kommissionen. |
| --- | --- |

3.75.

Slutsatser och rekommendationer

Slutsatser

| 3.79. | Resultat uppstår i de flesta fall inte linjärt över tid utan har en långsam start under genomförandet. Med hänsyn till detta och till den sena starten för vissa program anser kommissionen att framstegen överlag följer planen. Kommissionen håller med om att framstegen med genomförandet måste övervakas mycket noggrant och att nödvändiga åtgärder måste vidtas när det finns brister. Kommissionen anser att processen med att sammanställa resultat i fråga om indikatorer till program och rubriker har sina begränsningar. Kommissionen har med avsikt låtit bli att beräkna ett genomsnittligt avstånd till målet per program. En ensam siffra kan inte till fullo beskriva komplicerade utgifter på tiotals miljarder euro. |
| --- | --- |

3.79.

| 3.80. | Enligt OECD är den nuvarande resultatramen för EU:s budget (3)
  bäst i sitt slag. Kommissionen har lagt fram förslag för att förbättra den ytterligare i den framtida budgetramen. Det finns dock många utmaningar i samband med insamling och överföring av uppgifter, särskilt för program med delad förvaltning. Dessa och andra faktorer, däribland det faktum att programmen är fleråriga, innebär att det är en besvärlig uppgift att rapportera om EU-budgetens resultat.







  a) | Första strecksatsen: Prestationsindikatorerna för EU:s finansieringsprogram fastställs i de rättsakter som ligger till grund för dessa program. Kommissionen håller med om att resultat- och effektindikatorer är viktiga för att mäta prestation i sig, men att det behövs en balans mellan olika typer av indikatorer.

  Andra strecksatsen: Kommissionen håller med om att alla indikatorer bör bidra till att mäta vad som har uppnåtts med EU:s budget.

  Tredje strecksatsen: Det måste alltid göras en avvägning mellan en uttömmande förteckning över indikatorer som täcker varje aspekt av målen och de resurser som detta skulle kräva. |
| --- | --- | --- |

3.80.

a)

Första strecksatsen: Prestationsindikatorerna för EU:s finansieringsprogram fastställs i de rättsakter som ligger till grund för dessa program. Kommissionen håller med om att resultat- och effektindikatorer är viktiga för att mäta prestation i sig, men att det behövs en balans mellan olika typer av indikatorer.

Andra strecksatsen: Kommissionen håller med om att alla indikatorer bör bidra till att mäta vad som har uppnåtts med EU:s budget.

Tredje strecksatsen: Det måste alltid göras en avvägning mellan en uttömmande förteckning över indikatorer som täcker varje aspekt av målen och de resurser som detta skulle kräva.

| b) | Första strecksatsen: Kommissionen arbetar kontinuerligt med att förbättra sin resultatrapportering – även med hjälp av medlemsstaterna och andra rapporterande enheter. I sin analys av den datauppsättning som fanns tillgänglig i mars 2019 konstaterade kommissionen att 63 % av indikatorerna innehåller ”fullständiga resultatuppgifter”, dvs. datapunkter, utgångsvärde och målvärde, vilket kommissionen anser är en rimlig andel. För resultatramen för utgiftsprogrammen under perioden efter 2020 har kommissionen nu inlett ett brett projekt för att se till att sådana underliggande resultatuppgifter fastställs för programmen på ett enhetligt sätt och i enlighet med en fastställd tidsplan. |
| --- | --- |

b)

Första strecksatsen: Kommissionen arbetar kontinuerligt med att förbättra sin resultatrapportering – även med hjälp av medlemsstaterna och andra rapporterande enheter. I sin analys av den datauppsättning som fanns tillgänglig i mars 2019 konstaterade kommissionen att 63 % av indikatorerna innehåller ”fullständiga resultatuppgifter”, dvs. datapunkter, utgångsvärde och målvärde, vilket kommissionen anser är en rimlig andel. För resultatramen för utgiftsprogrammen under perioden efter 2020 har kommissionen nu inlett ett brett projekt för att se till att sådana underliggande resultatuppgifter fastställs för programmen på ett enhetligt sätt och i enlighet med en fastställd tidsplan.

| c) | Första strecksatsen: Uppgifternas tillgänglighet och kvalitet är till stor del beroende av rapporteringsskyldigheter som har fastställts genom lagstiftningsprocessen. När uppgifter rapporteras av medlemsstaterna och offentliga myndigheter har kommissionen begränsade möjligheter att påverka kvaliteten. Kommissionen konstaterar att tre fjärdedelar av indikatorerna innehöll de senaste tillgängliga uppgifterna. För några program kommer uppgifterna att bli tillgängliga först senare under genomförandeperioden. |
| --- | --- |

c)

Första strecksatsen: Uppgifternas tillgänglighet och kvalitet är till stor del beroende av rapporteringsskyldigheter som har fastställts genom lagstiftningsprocessen. När uppgifter rapporteras av medlemsstaterna och offentliga myndigheter har kommissionen begränsade möjligheter att påverka kvaliteten. Kommissionen konstaterar att tre fjärdedelar av indikatorerna innehöll de senaste tillgängliga uppgifterna. För några program kommer uppgifterna att bli tillgängliga först senare under genomförandeperioden.

| d) | Första strecksatsen: Kommissionen håller med om att vissa mål för indikatorerna kanske inte är tillräckligt ambitiösa, men anser fortfarande att den övergripande resultatramen är stabil. Kommissionen betonar också sin avsikt att förbättra systemet i nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

d)

Första strecksatsen: Kommissionen håller med om att vissa mål för indikatorerna kanske inte är tillräckligt ambitiösa, men anser fortfarande att den övergripande resultatramen är stabil. Kommissionen betonar också sin avsikt att förbättra systemet i nästa fleråriga budgetram.

| 3.81. | Kommissionen håller med revisionsrätten om att tillgången till uppgifter kan förbättras. Kommissionen anser dock att det måste skapas en balans mellan olika typer av indikatorer, men att det inte finns någon särskild proportion mellan input- och outputindikatorer som automatiskt innebär en svaghet (se kommissionens svar på punkt 3.23). Det faktum att det inte går att beräkna framsteg hänger samman med både tillgången till uppgifter och hur dessa tillgängliga uppgifter används för att beräkna framstegen (se kommissionens svar på punkt 3.28). Det kan finnas oambitiösa mål för vissa indikatorer i vissa program, men i de flesta fall är det inte alldeles enkelt att identifiera dem (se kommissionens svar på punkt 3.35). |
| --- | --- |

3.81.

Rekommendationer

Rekommendation 3.1 (Indikatorer i programförklaringarna)

Kommissionen godtar denna rekommendation. I enlighet med budgetförordningen är kommissionen skyldig att i programförklaringarna rapportera alla indikatorer i de rättsliga grunderna för utgiftsprogrammen i enlighet med vad som Europaparlamentet och rådet har kommit överens om baserat på kommissionens förslag.

| a) | Kommissionen anser att det behövs en lämplig balans mellan olika typer av indikatorer för att övervaka och utvärdera resultatet och att denna balans behöver avspegla de enskilda programmens särdrag. |
| --- | --- |

a)

Rekommendation 3.2 (Resultatramar för programmen)

Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen konstaterar att det kommer att vara nödvändigt att använda ett begränsat antal indikatorer för vilka det inte är meningsfullt att fastställa kvantitativa utgångsvärden, delmål eller målvärden.

| d) | Kommissionen konstaterar att den måste ta hänsyn till genomförbarhet och kostnader och även till att det framför allt krävs ett motsvarande åtagande från medlemsstaterna och stödmottagarna om att lämna in uppgifter av hög kvalitet i tid. |
| --- | --- |

d)

Rekommendation 3.3 (Information i rätt tid om prestationsindikatorerna)

Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen konstaterar att den måste ta hänsyn till genomförbarhet och kostnader och även till att det framför allt krävs ett motsvarande åtagande från medlemsstaterna och stödmottagarna om att lämna in uppgifter av hög kvalitet i tid.

Rekommendation 3.4 (Dokumentation av målvärden)

Kommissionen godtar denna rekommendation.

Rekommendation 3.5 (Förbättring av översikten över programmens resultat)

Kommissionen godtar denna rekommendation.

| a) | Kommissionen anser att den kommer att kunna genomföra denna del av rekommendationen först när den fleråriga budgetramen 2021–2027 inleds. |
| --- | --- |

a)

Bilaga 3.3 – Närmare uppgifter om status för 2015 års rekommendationer per rapport

Särskild rapport nr 1/2015: Transport på inre vattenvägar i Europa: inga större förbättringar av godstransportandelen eller farbarheten sedan 2001

Svar på punkt 52, rekommendation 1 a: Kommissionen noterar att denna rekommendation riktades till medlemsstaterna.

Svar på punkt 54, rekommendation 2 a: Kommissionen vidtog de åtgärder som var möjliga inom den tidsfrist som angavs för genomförandet av rekommendationen och betraktar den som genomförd. Kommissionen granskade situationen för sektorn för inlandssjöfart genom en särskild marknadsobservationsanalys. Översynen av strategin i sig kommer att göras inom den mer allmänna ramen för översynen av regelverket för TEN-T (se rekommendation 2 c).

Svar på punkt 54, rekommendation 2 c: Denna åtgärd kommer att kompletteras med den översyn av TEN-T-förordningen som ska göras senast den 31 december 2023.

Särskild rapport nr 2/2015: EU:s anslag till anläggningar för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i Donaus avrinningsområde: mer måste göras för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s politiska mål när det gäller avloppsvatten

Svar på punkt 108, rekommendation 1 a: Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Svar på punkt 110, rekommendation 2 a: Kommissionen har till fullo genomfört den godtagna delen av rekommendation 2 a. Finansiella rapporter lämnas för större delen av avloppsvattenbelastningen (alla tätorter med mer än 2 000 personekvivalenter (pe)). Det är endast tätorter med mindre än 2 000 pe som inte lämnar rapporter. Skälen till detta är följande: a) ytterligare administrativ börda som inte går att motivera, b) skulle öka förseningarna i rapporteringen (revisionsrätten rekommenderar på andra ställen att förseningarna i rapporteringen ska minska), c) ingen uttrycklig rapporteringsskyldighet enligt direktivet.

Svar på punkt 115, rekommendation 3 a: Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Svar på punkt 115, rekommendation 3 b: Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Svar på punkt 115, rekommendation 3 c: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd.

Svar på punkt 115, rekommendation 3 d: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd. Kommissionen har vidtagit den rekommenderade åtgärden.

För programperioden 2014–2020 anges kraven för rapportering om finansieringsinstrument i artikel 46 i förordningen om gemensamma bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013) och bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014. I den sistnämnda förordningen fastställs en modell för rapporteringen om finansieringsinstrument. I avsnitt VIII i rapporteringsmodellen ska medlemsstaterna lämna uppgifter om beloppet för övriga bidrag, utanför de europeiska struktur- och investeringsfonderna, som anskaffats genom finansieringsinstrumenten, inbegripet offentliga och/eller privata bidrag, som både har anslagits i finansieringsavtalet och betalats ut till slutmottagarna.

Svar på punkt 117, rekommendation 4 a: Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Svar på punkt 117, rekommendation 4 b: Denna rekommendation har genomförts delvis.

Svar på punkt 119, rekommendation 5 b: Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Särskild rapport nr 3/2015: EU:s ungdomsgaranti: Första stegen har tagits men det finns risker med genomförandet

Svar på punkt 89, rekommendation 1: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Särskild rapport nr 4/2015: Tekniskt stöd – hur har det bidragit till jordbruket och landsbygdens utveckling?

Svar på punkt 90, rekommendation 1: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd. Enligt principen om delad förvaltning beskriver medlemsstaterna i sina program för landsbygdsutveckling hur det tekniska stödet kommer att användas och de kan lämna en övergripande bedömning av hur stödet tillämpas.

Dessutom bör det understrykas att övervakning av indikatorer endast ger en del av den information som krävs för en utvärdering och att utvärderingen omfattar betydligt mer än en dataanalys av övervakningstabellerna. I de gemensamma utvärderingsfrågor för landsbygdsutveckling som anges i bilaga V till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 ingår fråga 20: ”I vilken utsträckning har tekniskt stöd bidragit till att uppnå de mål som anges i artikel 59 i förordning (EU) nr 1303/2013 och artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1305/2013?”

Efterhandsutvärderingen av programmen för landsbygdsutveckling väntas vara genomförd och inlämnad till kommissionen senast i december 2024.

Svar på punkt 90, rekommendation 2: Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Svar på punkt 93, rekommendation 4: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd. I övervakningstabell B2.3 görs det åtskillnad mellan stöd för tekniskt stöd – utöver det nationella landsbygdsnätverket – de sammanlagda offentliga utgifterna för administrativa kostnader och andra kostnader, varav de sistnämnda omfattar studier och utbildning. Rent generellt måste definitionen av ytterligare indikatorer som ska samlas in av medlemsstaterna och regionerna ha rätt balans mellan å ena sidan mervärdet och å andra sidan den administrativa bördan. Därför är mängden detaljerade uppgifter som samlas in på denna nivå avsiktligt begränsad.

Kommissionen har inte möjlighet att på förhand lägga fram bevis på det eventuella utfallet av utvärderingsfrågorna. Vid delad förvaltning görs utvärderingen av programmen för landsbygdsutveckling på medlemsstats- eller regionnivå i enlighet med den gemensamma utvärderingsmetoden i artikel 14 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014.

Särskild rapport nr 5/2015: Är finansiella instrument ett framgångsrikt och lovande verktyg för landsbygdsutvecklingsområdet?

Svar på punkt 100, rekommendation 3: Medlagstiftarna har inte infört rättsliga krav för att fastställa målvärden för revolverande effekter. Orsaken är att den revolverande karaktär som är kopplad till varje finansieringsinstrument är specifika för varje instrument och dess utformning. De beror också på externa faktorer som marknadens efterfrågan och den ekonomiska utvecklingen. På liknande sätt fastställde kommissionen endast kompletterande genomförandebestämmelser för revolvering i sina genomförandeförordningar (EU) nr 964/2014 och (EU) 2016/1157 i avsnitten om utlåningspolitik. Den rättsliga ramen och genomförandebestämmelserna kan endast ange principer för fastställande av målvärden och förvaltning av medel som har betalats tillbaka.

Framför allt går det inte att på förhand fastställa målvärden på EU-nivå för utlåningsvolym och ränteintervall. Detta kan endast bedömas från fall till fall inom ramen för förhandsbedömning av varje finansieringsinstrument (i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013) och ska beaktas då instrumentets karaktär (revolverande eller inte revolverande instrument) fastställs. Under förhandsbedömningen måste man även granska aspekten med hävstångseffekt. Medel som betalas tillbaka till finansieringsinstrument ska antingen återanvändas inom samma finansieringsinstrument (revolverande inom samma finansieringsinstrument) eller, efter att ha betalats tillbaka till den förvaltande myndigheten eller fonden eller fonderna, användas i enlighet med artikel 44 (för samma mål som har fastställts inom ramen för en prioritering före utgången av perioden för stödberättigande) och artikel 45 (i enlighet med programmets syfte efter utgången av perioden för stödberättigande) i förordning (EU) nr 1303/2013.

Med dessa bestämmelser i ändrad lydelse som införs genom omnibusförordningen (förordning (EU, Euratom) 2018/1046) anser kommissionen att rekommendationen har genomförts, med undantag för de målvärden som endast kan fastställas vid efterhandsbedömningen av varje finansieringsinstrument och inte kan fastställas övergripande av kommissionen.

Särskild rapport nr 8/2015: Tillgodoser EU:s ekonomiska stöd mikroföretagares behov på ett tillfredsställande sätt?

Svar på punkt 68, rekommendation 1: Vad beträffar de kvarvarande brister som nämns av revisionsrätten i bilaga 3.4 bör det påpekas att det är frivilligt för de förvaltande myndigheterna att ta med specifika indikatorer i ett operativt program. I förordningen föreskrivs dock en obligatorisk gemensam aktivitetsindikator för enheter (förordning (EU) nr 1304/2013, bilaga I.2).

Svar på punkt 72, rekommendation 4: Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Särskild rapport nr 9/2015: EU:s stöd till kampen mot tortyr och till avskaffandet av dödsstraff

Svar på punkt 55, rekommendation 4: Kommissionen håller med om revisionsrättens slutsats om att denna rekommendation inte har genomförts, men upprepar att kommissionen inte godtar rekommendationen.

Svar på punkt 56, rekommendation 6: Kommissionen håller med om revisionsrättens slutsats om att denna rekommendation inte har genomförts, men upprepar att kommissionen inte godtar rekommendationen.

Särskild rapport nr 12/2015: EU:s prioritering att främja en kunskapsbaserad landsbygdsekonomi har påverkats av en bristfällig förvaltning av kunskapsöverförings- och rådgivningsåtgärder

Svar på punkt 94, rekommendation 1 b: Revisionsrättens rekommendation anses vara till fullo genomförd. Det finns olika metoder för att göra återkommande analyser av utbildningsbehov. Vilken metod som är lämpligast beror på utformningen av det berörda kunskaps- och informationssystemet för jordbruket, som varierar mellan medlemsstaterna. Därför kan vägledningen för åtgärden endast innehålla en allmänt hållen beskrivning av hur en sådan behovsbedömning genomförs så effektivt som möjligt.

Kommissionens uppdatering av vägledningen anses ge medlemsstaterna tillräckligt hög detaljnivå och räcka för att hjälpa medlemsstaterna att göra en återkommande behovsanalys.

Svar på punkt 94, rekommendation 1 d: Revisionsrättens rekommendation anses vara till fullo genomförd. Åtgärder för landsbygdsutveckling blir endast godkända för att läggas till i programmen för landsbygdsutveckling om medlemsstaten kan visa att det finns ett underliggande strategiskt behov. Detta behov ska framgå av strategin för landsbygdsutvecklingsprogrammet, som i sin tur baseras på den swot-analys och åtföljande behovsbedömning som varje medlemsstat måste genomföra i början av planeringsfasen för landsbygdsutvecklingsprogrammen.

De årliga genomföranderapporterna över framstegen i genomförandet av alla planerade åtgärder inom program för landsbygdsutveckling bedöms i de årliga översynsmötena och övervakningskommittéerna. Om det finns problem med eller förseningar i genomförandet granskas situationen och man försöker vidta avhjälpande åtgärder.

Svar på punkt 96, rekommendation 2 b: Revisionsrättens rekommendation om vägledningar och om att offentlig upphandling ska omfatta information om hur tjänster ska levereras internt anses till fullo vara genomförd.

Vad beträffar övervakning av medlemsstaternas förfaranden genom kontroller av överensstämmelse, se kommissionens svar avseende rekommendation 5 i särskild rapport nr 12/2015.

Svar på punkt 98, rekommendation 3 a: Revisionsrättens rekommendation anses vara till fullo genomförd. Kommissionen tillhandahåller vägledning i form av ett dokument som är avsett att förtydliga vissa rättsliga tolkningar och sprida exempel på god praxis i tillämpningen av EU-lagstiftningen till medlemsstaterna.

Frågan om huruvida kostnader är rimliga diskuteras regelbundet med medlemsstaterna i olika sammanhang: senast skedde detta vid seminariet om felprocent i juni 2018, då olika aspekter av rimliga kostnader och användning av förenklade kostnadsalternativ diskuterades.

Utbildningar kan anordnas på medlemsstaternas begäran och det har redan hållits ett antal utbildningar om detta. Det bör också påpekas att användningen av förenklade kostnadsalternativ håller på att öka avsevärt i genomförandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen, vilket innebär att bedömningen av huruvida kostnader är rimliga används mer sällan av medlemsstaterna.

Svar på punkt 98, rekommendation 3 b: Revisionsrättens rekommendation anses vara till fullo genomförd. Enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska de årliga översynsmötena mellan kommissionen och varje medlemsstat omfatta alla program år 2017 och 2019. Dessa översynsmöten ska ta hänsyn till den årliga genomföranderapporten om genomförandet av partnerskapsavtalet. Rapporten ska bl.a. innehålla uppgifter om genomförande av mekanismer för att säkerställa samordningen mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra EU-finansieringsinstrument eller nationella finansieringsinstrument och Europeiska investeringsbanken. Dessa översynsmöten är ytterligare ett sätt att säkerställa att de europeiska struktur- och investeringsfondernas program kompletterar varandra och skapar synergier i en viss medlemsstat och skapar en grund för att göra förbättringar vid behov.

Svar på punkt 100, rekommendation 4 b: Kommissionen hävdar fortfarande att den inte har ansvaret för att övervaka att det finns återkopplingsförfaranden för att förbättra framtida utbildningar.

När det gäller tillförlitlig information om kunskapsöverförings- och rådgivningstjänsternas kvalitet och ändamålsenlighet fastställs gemensamma utvärderingsfrågor för landsbygdsutveckling i bilaga V till genomförandeförordning (EU) nr 808/2014: Utvärderingsfråga 1 om fokusområde 1A lyder som följer: ”I vilken utsträckning har insatserna inom landsbygdsutvecklingsprogrammet bidragit till innovation, samarbete och utveckling av en kunskapsbas i landsbygdsområden?” Denna fråga ska besvaras i den utökade årliga genomföranderapport som ska lämnas in 2019 och i efterhandsutvärderingen.

Revisionsrättens rekommendation anses därför till fullo vara genomförd.

Svar på punkt 102, rekommendation 5: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd. Vad gäller de kontroller inom området för kunskapsöverföring och innovation och som inte genomförts i praktiken var dessa planerade i det fleråriga arbetsprogrammet 2016–2019 för år n+2, dvs. för perioden 2018–2019. Efter en ny central riskbedömning 2017 sänktes deras bedömda risk på grund av de lägre utgifterna och med hänsyn till de tillgängliga resurserna beslutades att andra granskningar skulle införas (med högre risk och större utgifter).

Efter den särskilda rapporten höjdes riskprofilen för granskningsområdet. Detta ledde till att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling valde ut och genomförde fem revisioner (i Österrike, Danmark, Frankrike, Italien och Sverige). Det bör påpekas att eftersom utgifterna är mycket låga är antalet utvalda transaktioner fortfarande begränsat, trots att riskfaktorn höjdes i revisionsområdet i riskanalysen.

I den nya revisionsstrategi som GD Jordbruk och landsbygdsutveckling följer sedan juli 2018 ligger fokus dessutom på certifieringsorganets arbete för alla åtgärder som inte ingår i det integrerade administrations- och kontrollsystemet, inklusive de åtgärder som rör kunskapsöverföring och innovation. När en sådan åtgärd ligger i certifieringsorganets urval 1 kommer det också att väljas för revision av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

Särskild rapport nr 13/2015: EU:s stöd till timmerproducerande länder inom handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt)

Svar på punkt 58, rekommendation 1: Denna rekommendation godtogs delvis av kommissionen 2015, eftersom det endast går att öronmärka en budget för att genomföra handlingsplanen Flegt för tematiska program/budgetposter. För perioden 2014–2020 öronmärkte kommissionen 145 miljoner euro för genomförandet av handlingsplanen Flegt inom ramen för det tematiska programmets budgetpost och utarbetade årliga handlingsplaner med närmare uppgifter om vilka områden i handlingsplanen Flegt som skulle finansieras.

Särskild rapport nr 16/2015: Förbättra försörjningstryggheten genom att utveckla den inre marknaden för energi: mer behöver göras

Svar på punkt 117, rekommendation 3: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd genom utvidgningen av regelverket och upprättandet av en plattform.

Svar på punkt 123, rekommendation 7 b: Kommissionen hade delvis godtagit denna rekommendation och vidtagit de rekommenderade åtgärderna för de delar som hade godtagits.

Svar på punkt 126, rekommendation 9: Kommissionen hade inte godtagit denna rekommendation. Däremot vidtog den de åtgärder som ansågs vara nödvändiga för att ta itu med de underliggande problemen.

Särskild rapport nr 17/2015: Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat

Svar på punkt 84, rekommendation 2 a: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd.

Kommissionen hävdar bestämt att granskningen av möjligheter att förbättra resultaten är en ständigt pågående och standardiserad process. Kommissionen granskar varje ansökan om att få ändra programmet, oavsett om den beror på ett behov av att införliva nya tillkommande medel eller ej, främst i syfte att uppnå bättre resultat, och diskuterar detta ingående med medlemsstaten. Hittills har kommissionen inte tagit initiativ för att föreslå nya förändringar, eftersom detta skulle ha varit onödigt och mycket ineffektivt.

Svar på punkt 84, rekommendation 2 b: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd.

Kommissionen hävdar bestämt att sådana bedömningar görs noggrant och alltid har ingått i standardförfarandet. Att rapportera om varje enskild detalj i bedömningsprocessen, om delar som krävs enligt förordningarna och som alltid har ingått i standardförfarandet, betraktas som onödigt och ineffektivt, vilket är orsaken till att det saknas detaljerade uppgifter om checklistorna.

Svar på punkt 84, rekommendation 2 c: Kommissionen hävdar bestämt att denna rekommendation har till fullo genomförts i den mån som den fortfarande är relevant. Denna rekommendation har blivit mindre relevant under perioden 2014–2020 eftersom de årliga genomföranderapporterna inte längre betraktas som en metod för att lämna detaljerad information utan endast innehåller sammanfattningar. Kommissionen menar att det överförs tillräcklig relevant information genom de årliga genomföranderapporterna och att mer detaljerade uppgifter lämnas genom andra rapporteringsmetoder (t.ex. utvärderingsrapporter, tekniska möten och övervakningskommittéer, vars diskussioner speglas i protokoll och noter i ärendefilen).

Svar på punkt 86, rekommendation 3: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd.

Kommissionen hävdar bestämt att det genomförs systematiska rimlighets- och tillförlitlighetskontroller. Det finns bevis för att detta är ett standardförfarande (vägledningar från utvärderingsenheten och för ESF-samordningsenheten, checklistor för att godkänna rapporter). Att dokumentera varje enskild kontroll som utförs skulle vara onödigt och ineffektivt.

Särskild rapport nr 20/2015: Kostnadseffektivitet i EU:s landsbygdsutvecklingsstöd för icke-produktiva jordbruksinvesteringar

Svar på punkt 74, rekommendation 1 a: Enligt artikel 75 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska den utökade årliga genomföranderapporten 2018 lämnas av medlemsstaterna till kommissionen i slutet av juni 2019. Det är först då som kommissionen kommer att kunna avsluta respektive övervakning.

Svar på punkt 77, rekommendation 3 a: Kommissionen anser att denna rekommendation är genomförd eftersom uppmaningen om att föreslå medlemsstaterna att införa ytterligare indikatorer har uppfyllts. Kommissionen övervakar genomförandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen genom uppsättningen av gemensamma kontext-, prestations- och outputindikatorer inom ramen för det gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet för perioden 2014–2020.

Utvärderingarna görs av medlemsstaterna eller på deras vägnar, medan sammanställningarna av dessa utvärderingar på EU-nivå görs under kommissionens ansvar. De obligatoriska delarna i det gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet för perioden 2014–2020, som fastställs i genomförandeakten, omfattar en lista över de indikatorer som ska användas för att övervaka politikens resultat. Utöver dessa indikatorer kan kommissionen inte göra mer än att föreslå/uppmana medlemsstaterna att införa de ytterligare indikatorerna.

Rekommendationen om att ”föreslå de medlemsstater som har ett omfattande stöd för icke-produktiva investeringar att de definierar särskilda resultatindikatorer för de typer av icke-produktiva investeringar som oftast finansieras” uppfylldes genom riktlinjerna om bedömning av landsbygdsutvecklingsprogrammens resultat, Assessment of RDP results: How to prepare for reporting on evaluation in 2017.

Kommissionen kan inte ålägga medlemsstaterna att införa sådana ytterligare indikatorer, eftersom detta går utöver de obligatoriska delarna i ramen för det gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet för perioden 2014–2020.

Svar på punkt 81, rekommendation 5 b: Kommissionens direktorat för garantier och revision vid GD Jordbruk och landsbygdsutveckling kommer att fortsätta att införliva revisionsrättens slutsatser i sitt förberedande arbete för det fleråriga arbetsprogrammet. Revisionsrättens slutsatser ingår i de standardkriterier som används när det fleråriga arbetsprogrammet upprättas.

Särskild rapport nr 23/2015: Vattenkvaliteten i Donaus avrinningsområde: framsteg har gjorts i genomförandet av ramdirektivet för vatten men det återstår fortfarande en hel del att göra

Svar på punkt 172, rekommendation 1 d: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Svar på punkt 172, rekommendation 1 e: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Svar på punkt 172, rekommendation 1 f: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Svar på punkt 182, rekommendation 2 b: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Svar på punkt 182, rekommendation 2 c: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Svar på punkt 182, rekommendation 2 d: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Svar på punkt 191, rekommendation 3 b: Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Svar på punkt 191, rekommendation 3 e: Ytterligare arbete planeras och denna rekommendation väntas till fullo vara genomförd i slutet av 2020.

Svar på punkt 191, rekommendation 3 f: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Svar på punkt 191, rekommendation 3 g: Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Särskild rapport nr 24/2015: Motverka gemenskapsinternt momsbedrägeri: Fler åtgärder behövs.

Svar på punkt 116, rekommendation 6: Kommissionen godtog inte denna rekommendation. Rekommendationen har blivit föråldrad genom kommissionens förslag om det ”slutgiltiga mervärdesskattesystemet”, som för närvarande diskuteras av rådet och som innebär en omarbetning av det nuvarande mervärdesskattesystemet för handeln inom EU och nya regler för rapporteringsskyldigheter.

Svar på punkt 117, rekommendation 7: Kommissionen godtog inte denna rekommendation. Att använda det sektorsbaserade förfarandet för omvänd betalningsskyldighet som en åtgärd mot bedrägerier är frivilligt och inriktas främst på specifika nationella bedrägeriproblem. Enligt kommissionens förslag om det ”slutgiltiga mervärdesskattesystemet”, som för närvarande diskuteras av rådet, ska det sektorsbaserade förfarandet för omvänd betalningsskyldighet avskaffas (för varor i ett första skede) eftersom det tar ett strukturellt grepp om grundorsaken till problemet med EU-interna bedrägerier.

Särskild rapport nr 25/2015: EU:s stöd till infrastruktur på landsbygden har potential att ge mycket mer valuta för pengarna

Svar på punkt 101, rekommendation 1 b: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd.

Plattformen för utbyte av bästa praxis – europeiska nätverket för landsbygdsutveckling – har upprättats och används av medlemsstaterna i takt med att projekt och bästa praxis för genomförandet växer fram under innevarande programperiod 2014–2020. Ytterligare bedömningar av potentiell dödvikt kan bara göras från fall till fall och under utvärderingen av programmet, och kommissionen har utfärdat riktlinjer för detta.

Dessutom har kommissionen i och med antagandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen för innevarande period 2014–2020 minskat risken med att EU-medlen inte skapar mervärde.

Svar på punkt 101, rekommendation 1 d: Kommissionen anser att denna rekommendation delvis är genomförd eftersom genomförandet fortfarande pågår. Det sker regelbundna kontakter mellan kommissionens olika avdelningar. När program för landsbygdsutveckling godkänns eller ändras medverkar andra avdelningar inom kommissionen i processen genom formella samråd mellan avdelningarna och deras synpunkter beaktas. Även ändringarna i partnerskapsavtalen görs gemensamt. De utökade årliga genomföranderapporterna för 2018, som ska lämnas in 2019, är avsedda att ge mer inblick i ändamålsenligheten hos systemen för att se till att EU-medlen kompletterar varandra. En reviderad vägledning offentliggjordes i september 2018 för dessa årliga genomföranderapporter.

Svar på punkt 106, rekommendation 2 b: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd. Kommissionen har gjort flera presentationer av de nya alternativ som införs genom omnibusförordningen (förordning (EU, Euratom) 2018/1046) om förenklade kostnadsalternativ. En presentation gjordes i kommittén för landsbygdsutveckling och ytterligare en hölls vid seminariet för europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP-AGRI) i oktober 2018, samt en presentation för konferensen för spanska utbetalande organ i november 2018. Under dessa presentationer hölls diskussioner om hur användningen av förenklade kostnadsalternativ kan ersätta behovet av att bedöma kostnadernas rimlighet och hur medlemsstaterna kan lösa eventuella problem i detta sammanhang. Workshoppen för europeiska nätverket för landsbygdsutveckling ska hållas den 20 juni 2019, med rubriken Workshop för europeiska nätverket för landsbygdsutveckling, ”Förenklade kostnadsalternativ: dragna lärdomar och nya möjligheter”.

Svar på punkt 109, rekommendation 3 a: Kommissionen har för avsikt att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos medlen inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammen under perioden 2014–2020 i enlighet med det gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet (artikel 110 i förordning (EU) nr 1306/2013). Bedömningen kommer att baseras på medlemsstaternas halvtidsutvärderingar som lämnas under 2019 och efterhandsutvärderingar som lämnas till kommissionen senast i slutet av 2024 (artikel 78 i förordning (EU) nr 1305/2013).

Bilaga 3.4 – Uppnådda förbättringar och kvarstående brister i delvis genomförda rekommendationer per rapport

Särskild rapport nr 01/2015: Transport på inre vattenvägar i Europa: inga större förbättringar av godstransportandelen eller farbarheten sedan 2001

Punkt 54, rekommendation 2 a: Det finns inga bevis för att det förekommer ändamålsenlig samordning mellan medlemsstaterna.

Svar: Rekommendationen var att kommissionen borde göra ingående analyser för att utveckla strategin ytterligare. Kommissionen vidtog de åtgärder som var möjliga inom den tidsfrist som angavs för genomförandet av rekommendationen och betraktar den som genomförd. Kommissionen granskade situationen för sektorn för inlandssjöfart genom en särskild marknadsobservationsanalys. Dessutom håller kommissionen på att genomföra undersökningar som rör potentialen hos vattenburna transporter (hamnar och inre vattenvägar) i enlighet med olika utvecklingsscenarier för EU:s ekonomi och infrastrukturutvecklingen. Översynen av strategin i sig kommer att göras inom den mer allmänna ramen för översynen av regelverket för TEN-T. Kommissionens undersökning av potentialen för vattenburna transporter (hamnar och inre vattenvägar) i enlighet med olika utvecklingsscenarier för EU:s ekonomi, branschtrender och TEN-T-utvecklingen skulle ha slutförts i februari 2019. På grund av förseningar som påverkade den konsult som ansvarade för undersökningen och behov av att göra betydande förbättringar av undersökningen granskas slutrapporten dock för närvarande av kommissionens avdelningar.

Efter diskussioner med rådet och Europaparlamentet har kommissionen inlett arbetet med medlemsstaterna och berörda parter för att förbereda för det framtida Naiades III-programmet som ska införas efter 2020 i syfte att höja effektiviteten ytterligare i sektorn för inlandssjöfart.

Särskild rapport nr 2/2015: EU:s anslag till anläggningar för rening av avloppsvatten från tätbebyggelse i Donaus avrinningsområde: mer måste göras för att hjälpa medlemsstaterna att uppfylla EU:s politiska mål när det gäller avloppsvatten

Punkt 110, rekommendation 2 a: Ingen sådan information har samlats in för tätorter under 2 000 pe.

Svar: Kommissionen övervägde rekommendation 2 a på vederbörligt sätt och godtog inte den del av denna rekommendation som gällde tätorter under 2 000 pe. Kommissionen godtog inte uppmaningen att begära att medlemsstaterna skulle lämna uppgifter om de ekonomiska beloppen för tätorter under 2 000 av följande skäl: a) ytterligare administrativ börda som inte går att motivera, b) skulle öka förseningarna i rapporteringen (revisionsrätten rekommenderar på andra ställen att förseningarna i rapporteringen ska minska), c) ingen uttrycklig rapporteringsskyldighet enligt direktivet.

Punkt 115, rekommendation 3 c: GD Miljö har ännu inte kommit fram till en slutsats beträffande vår rekommendation, det vill säga att göra det obligatoriskt för medlemsstaterna att mäta överbelastningar.

Svar: I enlighet med revisionsrättens rekommendation har kommissionen gjort en särskild studie av problemet med överbelastning på grund av dagvatten och har tagit med denna fråga i utvärderingen av direktivet om rening av avloppsvatten. Utvärderingen är nästan klar och kommer att offentliggöras senast fjärde kvartalet 2019. Utvärderingen är tillbakablickande, men tar även upp de återstående effekterna av överbelastning i kombinerade avloppssystem i ett scenario med fullständig regelefterlevnad. Detta har modellerats och slutsatserna kommer att finnas med i det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som kommer att åtfölja utvärderingen (väntas senast fjärde kvartalet 2019). Baserat på utvärderingsresultatet kan kommissionen besluta att följa upp med en konsekvensbedömning av huruvida direktivet om rening av avloppsvatten bör ändras, bl.a. i fråga om att fastställa krav på mätningar och regler för överbelastning. Därför anser kommissionen att denna rekommendation nu till fullo har genomförts.

Punkt 115, rekommendation 3 d: Det finns fortfarande en risk för att anläggningar för rening av avloppsvatten kan vara överdimensionerade.

Svar: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd. Kommissionen har vidtagit den rekommenderade åtgärden.

För programperioden 2014–2020 anges kraven för rapportering om finansieringsinstrument i artikel 46 i förordningen om gemensamma bestämmelser (förordning (EU) nr 1303/2013) och bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 821/2014. I den sistnämnda förordningen fastställs en modell för rapporteringen om finansieringsinstrument. I avsnitt VIII i rapporteringsmodellen ska medlemsstaterna lämna uppgifter om beloppet för övriga bidrag, utanför de europeiska struktur- och investeringsfonderna, som anskaffats genom finansieringsinstrumenten, inbegripet offentliga och/eller privata bidrag, som både har anslagits i finansieringsavtalet och betalats ut till slutmottagarna.

Punkt 117, rekommendation 4 b: Den reviderade förordningen om gödselprodukter har ännu inte antagits. Huruvida avloppsslam ska tas upp på listan över gödselmedel är avhängigt av resultaten av en pågående teknisk studie.

Svar: Förordningen om gödselprodukter antogs i maj och kommer att offentliggöras den 25 juni. En delegerad akt som baseras på Strubias-studien kan införa nya komponentmaterialkategorier i bilaga 2 till förordningen och fastställa bestämmelser för återvinning för vissa material, t.ex. aska och utfällningssalter som återvinns från avloppsslammet och säljs på marknaden som gödselprodukter med CE-märkning (EU-märkning om överensstämmelse).

Särskild rapport nr 4/2015: Tekniskt stöd – hur har det bidragit till jordbruket och landsbygdens utveckling?

Punkt 90, rekommendation 1: Det är tveksamt om de åtgärder som vidtagits som svar på rekommendationen har något mervärde. Kommissionen har genomfört rekommendation 1 (förtydliga och övervaka), men dess åtgärder hade ingen bäring på vår underliggande iakttagelse i rapporten, det vill säga att en stor del av medlemsstaternas utgifter för tekniskt stöd ”i själva verket [är] ett budgetstöd”. Att använda tekniskt stöd till allmänna administrativa kostnader strider inte mot EU:s förordningar och tillåts därför av kommissionen. Som ett led i övervakningen skulle en ordentlig utvärdering av dessa kostnader och jämförelser mellan medlemsstaterna hjälpa till att identifiera bästa/sämsta praxis som ska tas med i det vägledande meddelandet och rekommendationerna till medlemsstaterna.

Svar: Enligt principen om delad förvaltning beskriver medlemsstaterna i sina program för landsbygdsutveckling hur det tekniska stödet kommer att användas och de kan lämna en övergripande bedömning av hur stödet tillämpas.

Dessutom bör det understrykas att övervakning av indikatorer endast ger en del av den information som krävs för en utvärdering och att utvärderingen omfattar betydligt mer än en dataanalys av övervakningstabellerna. I de gemensamma utvärderingsfrågor för landsbygdsutveckling som anges i bilaga V till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014 ingår fråga 20: ”I vilken utsträckning har tekniskt stöd bidragit till att uppnå de mål som anges i artikel 59 i förordning (EU) nr 1303/2013 och artikel 51.2 i förordning (EU) nr 1305/2013?”

Efterhandsutvärderingen av programmen för landsbygdsutveckling väntas vara genomförd och inlämnad till kommissionen senast i december 2024.

Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd.

Punkt 93, rekommendation 4: Kommissionen vidtog inte tillräckliga åtgärder när det gäller inrättandet av resultatramen på kommissionsnivå, enligt de bevis som fanns tillgängliga för revisorerna. Kommissionen uppmuntrade medlemsstaterna, genom rekommendationen i sina skrivelser med kommentarer avseende godkännandet av landsbygdsutvecklingsprogram för 2014–2020, att fastställa adekvata indikatorer för tekniskt stöd, men det är inte obligatoriskt. Kommissionen hade ingen information tillgänglig om läget i genomförandet av resultatramen på medlemsstatsnivå. Mycket få erforderliga övervakningsuppgifter fanns tillgängliga, och de användes inte i praktiken. Indikatorerna för nationella landsbygdsnätverk och för de övriga kostnaderna (som även omfattar tekniskt stöd för kapacitetsuppbyggnad) är inte avvägda med hänsyn till den relativa storleken på utgifterna för dessa poster.

Svar: I övervakningstabell B2.3 görs det åtskillnad mellan stöd för annat tekniskt stöd än till det nationella landsbygdsnätverket, de sammanlagda offentliga utgifterna för administrativa kostnader och andra kostnader, varav de sistnämnda omfattar studier och utbildning. Rent generellt måste definitionen av ytterligare indikatorer som ska samlas in av medlemsstaterna och regionerna ha rätt balans mellan å ena sidan mervärdet och å andra sidan den administrativa bördan. Därför är mängden detaljerade uppgifter som samlas in på denna nivå avsiktligt begränsad.

Kommissionen har inte möjlighet att på förhand lägga fram bevis på det eventuella utfallet av utvärderingsfrågorna. Vid delad förvaltning görs utvärderingen av programmen för landsbygdsutveckling på medlemsstats- eller regionnivå i enlighet med den gemensamma utvärderingsmetoden i artikel 14 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 808/2014.

Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd.

Särskild rapport nr 5/2015: Är finansiella instrument ett framgångsrikt och lovande verktyg för landsbygdsutvecklingsområdet?

Punkt 100, rekommendation 3: Kommissionen har inte fastställt exakta mål för revolverande effekter. Hur striktare medelsförvaltning faktiskt påverkar de revolverande effekterna är oklart.

Medlagstiftarna har inte infört rättsliga krav för att fastställa målvärden för revolverande effekter. Orsaken är att den revolverande karaktär som är kopplad till varje finansieringsinstrument är specifika för varje instrument och dess utformning. De beror också på externa faktorer som marknadens efterfrågan och den ekonomiska utvecklingen. På liknande sätt fastställde kommissionen endast kompletterande genomförandebestämmelser för revolvering i sina genomförandeförordningar (EU) nr 964/2014 och (EU) 2016/1157 i avsnitten om utlåningspolitik. Den rättsliga ramen och genomförandebestämmelserna kan endast ange principer för fastställande av målvärden och förvaltning av medel som har betalats tillbaka.

Framför allt går det inte att på förhand fastställa målvärden på EU-nivå för utlåningsvolym och ränteintervall. Detta kan endast bedömas från fall till fall inom ramen för förhandsbedömning av varje finansieringsinstrument (i enlighet med artikel 37 i förordning (EU) nr 1303/2013) och ska beaktas då instrumentets karaktär (revolverande eller inte revolverande instrument) fastställs. Under förhandsbedömningen måste man även granska aspekten med hävstångseffekt. Medel som betalas tillbaka till finansieringsinstrument ska antingen återanvändas inom samma finansieringsinstrument (revolverande inom samma finansieringsinstrument) eller, efter att ha betalats tillbaka till den förvaltande myndigheten eller fonden eller fonderna, användas i enlighet med artikel 44 (för samma mål som har fastställts inom ramen för en prioritering före utgången av perioden för stödberättigande) och artikel 45 (i enlighet med programmets syfte efter utgången av perioden för stödberättigande) i förordning (EU) nr 1303/2013.

Med dessa bestämmelser i ändrad lydelse som införs genom omnibusförordningen (förordning (EU, Euratom) 2018/1046) anser kommissionen att rekommendationen har genomförts, med undantag för de målvärden som endast kan fastställas vid efterhandsbedömningen av varje finansieringsinstrument och inte kan fastställas övergripande av kommissionen.

Särskild rapport nr 7/2015: Europeiska unionens polisuppdrag i Afghanistan: blandade resultat

Punkt 85, rekommendation 2 a: Inga bevis när det gäller de faktiska utbildningskurserna. Inga landsspecifika inslag. Inga bevis för att lokal personal utbildats för utplaceringen.

Svar: EU:s utrikestjänst håller med revisionsrättens bedömning.

Punkt 86, rekommendation 3 b: Tillgängliga bevis tyder inte på att rekommendationen om lokala utbildare/aspiranter har genomförts.

Svar: EU:s utrikestjänst håller med revisionsrättens bedömning.

Punkt 86, rekommendation 3 d: Bevis för mentorskapshandlingar, etappmål och loggböcker har inte kunnat identifieras.

Svar: EU:s utrikestjänst håller med revisionsrättens bedömning.

Punkt 86, rekommendation 3 e: Särskilda överlämningsriktlinjer för mentorer har inte hittats i det styrkande underlaget.

Svar: EU:s utrikestjänst håller med revisionsrättens bedömning.

Punkt 86, rekommendation 3 f: Revisorerna har inte hittat några specifika anvisningar/bevis för synergier med mentorskapsverksamhet och för tydliga kopplingar mellan projektmål och etappmål i genomförandeplanerna för uppdragen.

Svar: EU:s utrikestjänst håller med revisionsrättens bedömning.

Punkt 88, rekommendation 5 a: Europeiska utrikestjänsten och kommissionen har ännu inte utarbetat en heltäckande och gemensam strategi för nedmonteringen och avslutandet av GSFP-uppdrag. Den brist som det innebär att planer för avslutandet av uppdrag inte ska lämnas in förrän tre månader innan den operativa fasen av mandatet avslutas har ännu inte avhjälpts. De tillgängliga riktlinjerna beaktar inte de olika risker som nedmonterings- och avslutandeprocessen är förenad med på ett heltäckande sätt.

Svar: EU:s utrikestjänst håller med revisionsrättens bedömning.

Punkt 88, rekommendation 5 b: Revisorerna har inte funnit några specifika anvisningar/bevis för hur ackumulering av tillgångar ska undvikas och hur exponering för finansiella risker ska förhindras i samband med sådan ackumulering och inte heller exempel på centrala anvisningar/bevis i rätt tid från Europeiska utrikestjänsten och kommissionen till GSFP-uppdrag för att undvika ackumulering av tillgångar.

Svar: EU:s utrikestjänst håller med revisionsrättens bedömning.

Särskild rapport nr 8/2015: Tillgodoser EU:s ekonomiska stöd mikroföretagares behov på ett tillfredsställande sätt?

Punkt 68, rekommendation 1: Eftersom det inte finns någon särskild indikator för mikroföretagare finns det ännu ingen information tillgänglig för perioden 2014–2020 om storleken på den bidragsfinansiering som går till mikroföretagare.

Svar: Vad beträffar de kvarvarande brister som nämns av revisionsrätten i bilaga 3.4 bör det påpekas att det är frivilligt för de förvaltande myndigheterna att ta med specifika indikatorer i ett operativt program. I förordningen föreskrivs dock en obligatorisk gemensam aktivitetsindikator för enheter (förordning (EU) nr 1304/2013, bilaga I.2).

Särskild rapport nr 10/2015: Mer behöver göras för att åtgärda problemen vid offentlig upphandling inom EU:s sammanhållningsutgifter

Punkt 99, rekommendation 1 a: För närvarande innehåller endast omkring en fjärdedel av ärendena i IMS detaljerad information om underkategorin, vilket kommer att förbättras i takt med att nya ärenden registreras och gamla ärenden avslutas. Analysverktyget och gränssnitten mellan IMS och medlemsstaternas databaser är långt framskridna men har ännu inte färdigställts.

Svar: Systemet för hantering av oriktigheter (IMS) har uppdaterats för att ta med en särskild kategori av oriktigheter som rör överträdelser inom offentlig upphandling. Denna kategori är uppdelad i 26 särskilda typologier som i detalj kan beskriva de viktigaste orsakerna till dessa överträdelser. Kategoriseringen är helt och hållet anpassad efter den kategorisering som används av GD Regional- och stadspolitik och nationella revisionsmyndigheter.

Innan det går att använda de analysmöjligheter som denna nya kategorisering erbjuder måste en kritisk massa av uppgifter samlas in. Hittills innehåller 7 593 (38 %) av de 19 891 oriktigheter som avser överträdelser av bestämmelserna för offentlig upphandling uppgifter som baseras på denna nya kategorisering. En meningsfull analys av dessa uppgifter kommer alltså att kunna genomföras gradvis, i takt med att medlemsstaterna uppdaterar äldre oriktigheter och nya kommer in.

Läget förbättras därför kontinuerligt och kommissionen påminner de nationella myndigheterna om att uppdatera informationen och vara noggranna med uppgifternas kvalitet när den får möjlighet (särskild undergrupp i rådgivande kommittén för samordning av bedrägeribekämpningen (Cocolaf) eller årliga samordningsmöten med revisionsmyndigheter).

Punkt 105, rekommendation 6 a: Ytterligare faser i e-upphandlingen ska genomföras, i enlighet med direktivet (e-fakturering senast i april 2019).

Kommissionen bör uppmana alla medlemsstater att aktivt delta i och använda Arachne-databasen.

Svar: Den sista rättsligt bindande fasen i e-upphandlingen (elektronisk inlämning av anbud) är i kraft sedan oktober 2018. Som ett led i strategin för den inre marknaden ger kommissionen stöd till utvecklingen av avtalsregister i medlemsstaterna. Avtalsregister bidrar i hög grad till att öka insynen i uppgifter som rör offentlig upphandling. En arbetsgrupp har inrättats inom flerpartsforumet (Exep) för att arbeta inom detta område i syfte att dela god praxis. Gruppen har också utarbetat en vägledning för avtalsregister.

När det gäller datautvinningsverktyg vidtar kommissionen den rekommenderade åtgärden. Kommissionen uppmuntrar aktivt nationella myndigheter att använda sådana verktyg i form av Arachne, ett verktyg för förebyggande riskbedömning som kommissionen har utvecklat. Arachne kan förbättra förvaltningskontrollen men också göra det lättare att förebygga och upptäcka olika risker i samband med till exempel förfaranden för offentlig upphandling, intressekonflikter och koncentration av bidrag till vissa aktörer. Verktyget kan också användas för att identifiera varningssignaler för bedrägeri. Kommissionen känner till och stöder användningen av andra liknande datautvinningsverktyg.

Följande åtgärder har vidtagits:

| 1) | Tillhandahållande av tekniskt stöd och stöd till kapacitetsuppbyggnad till medlemsstaterna, särskilt ”prioriterade länder”, för att genomföra kraven på e-upphandling i direktiven för offentlig upphandling senast i slutet av 2018. |
| --- | --- |

1)

Tillhandahållande av tekniskt stöd och stöd till kapacitetsuppbyggnad till medlemsstaterna, särskilt ”prioriterade länder”, för att genomföra kraven på e-upphandling i direktiven för offentlig upphandling senast i slutet av 2018.

| 2) | Delning av bästa praxis för att underlätta övergången till e-upphandling via Exep – flerpartsforumet om e-upphandling (det senaste Exep-mötet hölls den 22 maj 2019). En konferens om digital omvandling i offentlig upphandling anordnades den 18 oktober 2018. |
| --- | --- |

2)

Delning av bästa praxis för att underlätta övergången till e-upphandling via Exep – flerpartsforumet om e-upphandling (det senaste Exep-mötet hölls den 22 maj 2019). En konferens om digital omvandling i offentlig upphandling anordnades den 18 oktober 2018.

| 3) | Delning av bästa praxis och stöd till genomförandet (särskilt genom verksamheten inom det europeiska flerpartsforumet om elektronisk fakturering) av EU:s standard för e-fakturering som offentliggjordes 2017 och som ska genomföras senast i april 2019. |
| --- | --- |

3)

Delning av bästa praxis och stöd till genomförandet (särskilt genom verksamheten inom det europeiska flerpartsforumet om elektronisk fakturering) av EU:s standard för e-fakturering som offentliggjordes 2017 och som ska genomföras senast i april 2019.

| 4) | Hantering av rättsliga frågor som rör e-upphandling (statligt stöd, tolkning av direktivet osv.). |
| --- | --- |

4)

Hantering av rättsliga frågor som rör e-upphandling (statligt stöd, tolkning av direktivet osv.).

Särskild rapport nr 11/2015: Förvaltas partnerskapsavtalen om fiske väl av kommissionen?

Punkt 90, rekommendation 1 b: Men eftersom det inte finns några dokumenterade regionala strategier krävs fortfarande framsteg när det gäller kommissionens definition och dokumentation av regionala strategier.

Svar: Kommissionen noterar revisionsrättens slutliga bedömning. Den anser att varje enskild utvärdering som görs inom ramen för förhandlingarna om partnerskapsavtal om hållbart fiske redan innefattar det regionala sammanhanget och syftar till att skapa samstämmighet mellan bestämmelserna i olika partnerskapsavtal om hållbart fiske i samma region.

Den kommer emellertid att fastställa ytterligare regionala strategier för partnerskapsavtal om hållbart fiske i den övergripande utvärdering av dessa avtal som planeras för 2020/2021.

Punkt 93, rekommendation 2 a: De nuvarande förfarandena för övervakning av tillståndsförfarandet har dock fortfarande brister. Framsteg behöver göras när det gäller kommissionens övervakning och uppföljningen av tillståndsförfarandet.

Svar: Kommissionen noterar revisionsrättens slutliga bedömning. De avdelningar vid kommissionen som hanterar tillståndsförfarandet kan redan nu kontrollera att uppgifterna är korrekta och fullständiga på grundval av de befintliga interna riktlinjerna och registrera alla mottagna ansökningar i en databas.

För att ytterligare effektivisera processen har ett it-projekt utvecklats och pågår för närvarande. Tillståndsförfarandet bör därför vara fullständigt automatiserat senast vid utgången av 2021.

Särskild rapport nr 12/2015: EU:s prioritering att främja en kunskapsbaserad landsbygdsekonomi har påverkats av en bristfällig förvaltning av kunskapsöverförings- och rådgivningsåtgärder

Punkt 94, rekommendation 1 b: Informationen i vägledningsdokumentet är inte tillräckligt detaljerad när det gäller hur en återkommande analys av utbildningsbehov ska göras.

Svar: Det finns olika metoder för att göra återkommande analyser av utbildningsbehov. Vilken metod som är lämpligast beror på utformningen av det berörda kunskaps- och informationssystemet för jordbruket, som varierar mellan medlemsstaterna. Därför kan vägledningen för åtgärden endast innehålla en allmänt hållen beskrivning av hur en sådan behovsbedömning genomförs så effektivt som möjligt.

Kommissionens uppdatering av vägledningen anses ge medlemsstaterna tillräckligt hög detaljnivå och räcka för att hjälpa medlemsstaterna att göra en återkommande behovsanalys.

Revisionsrättens rekommendation anses därför till fullo vara genomförd.

Punkt 94, rekommendation 1 d: Medlemsstaternas efterlevnad vad beträffar inrättandet av rådgivningstjänster övervakas inte av kommissionen inom övervakningskommittéerna och de årliga översynsmötena.

Svar: Åtgärder för landsbygdsutveckling blir endast godkända för att läggas till i programmen för landsbygdsutveckling om medlemsstaten kan visa att det finns ett underliggande strategiskt behov. Detta behov ska framgå av strategin för landsbygdsutvecklingsprogrammet, som i sin tur baseras på den swot-analys och åtföljande behovsbedömning som varje medlemsstat måste genomföra i början av planeringsfasen för landsbygdsutvecklingsprogrammen.

De årliga genomföranderapporterna över framstegen i genomförandet av alla planerade åtgärder inom program för landsbygdsutveckling bedöms i de årliga översynsmötena och övervakningskommittéerna. Om det finns problem med eller förseningar i genomförandet granskas situationen och man försöker vidta avhjälpande åtgärder.

Revisionsrättens rekommendation anses därför till fullo vara genomförd.

Punkt 96, rekommendation 2 b: Kommissionens övervakning av medlemsstaternas förfaranden enligt vår rekommendation är inte tillräcklig.

Svar: Revisionsrättens rekommendation om vägledningar och om att offentlig upphandling ska omfatta information om hur tjänster ska levereras internt anses till fullo vara genomförd.

Vad beträffar övervakning av medlemsstaternas förfaranden genom kontroller av överensstämmelse, se kommissionens svar avseende rekommendation 5 i särskild rapport nr 12/2015.

Punkt 98, rekommendation 3 a: Kommissionen tillhandahöll få bevis för att kompletterande utbildning hade getts till förvaltande myndigheter som diskuterar frågan om kostnaders rimlighet när förenklade kostnadsalternativ inte används. Trots vissa gemensamma mål är kontroller av kostnaders rimlighet och användning av förenklade kostnadsalternativ inte samma sak. De förenklade kostnadsalternativen omfattar bara en liten del av de totala utgifterna för landsbygdsutveckling (se särskild rapport nr 11/2018), varför behovet av att de förvaltande myndigheterna bedömer kostnadernas rimlighet kvarstår. (Ingen annan bästa praxis när det gäller administrativa förfaranden för att bedöma kostnaders rimlighet har identifierats av kommissionen i ENRD-plattformen.)

Svar: Kommissionen tillhandahåller vägledning i form av ett dokument som är avsett att förtydliga vissa rättsliga tolkningar och sprida exempel på god praxis i tillämpningen av EU-lagstiftningen till medlemsstaterna.

Frågan om huruvida kostnader är rimliga diskuteras regelbundet med medlemsstaterna i olika sammanhang: senast skedde detta vid seminariet om felprocent i juni 2018, då olika aspekter av rimliga kostnader och användning av förenklade kostnadsalternativ diskuterades.

Utbildningar kan anordnas på medlemsstaternas begäran och det har redan hållits ett antal utbildningar om detta. Det bör också påpekas att användningen av förenklade kostnadsalternativ håller på att öka avsevärt i genomförandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen, vilket innebär att bedömningen av huruvida kostnader är rimliga används mer sällan av medlemsstaterna.

I detta avseende anses revisionsrättens rekommendation till fullo vara genomförd.

Punkt 98, rekommendation 3 b: Diskussionsämnena i de avdelningsövergripande grupperna är av allmän karaktär och omfattar inte enskilda programåtgärder. I vår rapport (särskild rapport nr 16/2017) konstaterade vi dessutom brister som påverkade partnerskapsavtal och landsbygdsutvecklingsprogram när det gällde sektorsövergripande komplementaritet och synergieffekter.

Svar: Enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1303/2013 ska de årliga översynsmötena mellan kommissionen och varje medlemsstat omfatta alla program år 2017 och 2019. Dessa översynsmöten ska ta hänsyn till den årliga genomföranderapporten om genomförandet av partnerskapsavtalet. Rapporten ska bl.a. innehålla uppgifter om genomförande av mekanismer för att säkerställa samordningen mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra EU-finansieringsinstrument eller nationella finansieringsinstrument och Europeiska investeringsbanken. Dessa översynsmöten är ytterligare ett sätt att säkerställa att de europeiska struktur- och investeringsfondernas program kompletterar varandra och skapar synergier i en viss medlemsstat och skapar en grund för att göra förbättringar vid behov.

Revisionsrättens rekommendation anses därför till fullo vara genomförd.

Punkt 100, rekommendation 4 b: Det uppdaterade vägledningsdokumentet för åtgärd 1 ger inte tydlig vägledning om medlemsstaternas verkställande av återkopplingsförfaranden. Trots att exemplet på standardmetod i vår rapport även inbegriper utvärdering av utbildningsprogram, nämns detta inte i vägledningstexten, varför det allmänt kan uppfattas som att metoden endast avser behovsanalys.

Svar: Kommissionen hävdar fortfarande att den inte har ansvaret för att övervaka att det finns återkopplingsförfaranden för att förbättra framtida utbildningar.

När det gäller tillförlitlig information om kunskapsöverförings- och rådgivningstjänsternas kvalitet och ändamålsenlighet fastställs gemensamma utvärderingsfrågor för landsbygdsutveckling i bilaga V till genomförandeförordning (EU) nr 808/2014: Utvärderingsfråga 1 om fokusområde 1A lyder som följer: ”I vilken utsträckning har insatserna inom landsbygdsutvecklingsprogrammet bidragit till innovation, samarbete och utveckling av en kunskapsbas i landsbygdsområden?” Denna fråga ska besvaras i den utökade årliga genomföranderapport som ska lämnas in 2019 och i efterhandsutvärderingen.

Revisionsrättens rekommendation anses därför till fullo vara genomförd.

Punkt 102, rekommendation 5: Flera planerade revisioner utfördes inte i praktiken, och ett möjligt skäl till det är den låga poängen i riskanalysen.

Våra revisorer noterar att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling började utföra revisioner av överensstämmelse på området kunskapsöverföring och innovation efter det att vi hade offentliggjort vår särskilda rapport på området. Men enligt GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings fleråriga arbetsprogram för 2016–2018 (s. 49) är förklaringen till att revisioner inte utfördes före särskild rapport nr 12/2015 låga utgifter under programperioden 2007–2013.

Vi har inte uppnått säkerhet om att riskprofilen för kunskapsöverföring och rådgivande åtgärder har ökat i den omfattning som kommissionen anger i sitt svar.

Svar: Vad gäller de kontroller inom området för kunskapsöverföring och innovation och som inte genomförts i praktiken var dessa planerade i det fleråriga arbetsprogrammet 2016–2019 för år n+2, dvs. för perioden 2018–2019. Efter en ny central riskbedömning 2017 sänktes deras bedömda risk på grund av de lägre utgifterna och med hänsyn till de tillgängliga resurserna beslutades att andra granskningar skulle införas (med högre risk och större utgifter).

Efter den särskilda rapporten höjdes riskprofilen för granskningsområdet. Detta ledde till att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling valde ut och genomförde fem revisioner (i Österrike, Danmark, Frankrike, Italien och Sverige). Det bör påpekas att eftersom utgifterna är mycket låga är antalet utvalda transaktioner fortfarande begränsat, trots att riskfaktorn höjdes i revisionsområdet i riskanalysen.

I den nya revisionsstrategi som GD Jordbruk och landsbygdsutveckling följer sedan juli 2018 ligger fokus dessutom på certifieringsorganets arbete för alla åtgärder som inte ingår i det integrerade administrations- och kontrollsystemet, inklusive de åtgärder som rör kunskapsöverföring och innovation. När en sådan åtgärd ligger i certifieringsorganets urval 1 kommer det också att väljas för revision av GD Jordbruk och landsbygdsutveckling.

Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd.

Särskild rapport nr 13/2015: EU:s stöd till timmerproducerande länder inom handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt)

Punkt 58, rekommendation 1: Arbetsplanen har fastställts för 2018–2022 i stället för 2016–2020. Den nya tidsramen påverkar övervakningen av och rapporteringen om Flegt-programmet (se rekommendation 5).

Förslaget till arbetsplan är ännu inte formellt bindande för kommissionen, eftersom alla nödvändiga godkännanden saknas.

Det saknar även en särskild genomförandebudget, vilket försvårar prestationsövervakning och ansvarsutkrävande.

Svar: Kommissionen påminde om att denna rekommendation godtogs delvis 2015 eftersom det endast går att öronmärka en budget för att genomföra handlingsplanen Flegt för tematiska program/budgetposter.

Förslaget till arbetsplan för Flegt validerades av medlemsstaterna i september 2018 och har alltså godkänts av några av de ansvariga parterna. Dessutom är arbetsplanen för Flegt ett åtföljande dokument till EU:s kommande meddelande om avskogning och skogsförstörelse. Så snart detta meddelande har antagits kommer arbetsplanen för Flegt att automatiskt bli ett arbetsdokument från kommissionens avdelningar och därmed vara formellt bindande för kommissionen.

Punkt 59, rekommendation 5: Arbetsplanen saknar ännu alla nödvändiga godkännanden. Tidsfristen för lägesrapporten 2018 har inte hållits.

Svar: Kommissionen har för avsikt att framställa lägesrapporten för de första två åren (2018–2019) senast till utgången av 2019.

Särskild rapport nr 16/2015: Förbättra försörjningstryggheten genom att utveckla den inre marknaden för energi: mer behöver göras

Punkt 117, rekommendation 3: Genomförandet pågår fortfarande. Ineffektiviteten på marknaden har ännu inte åtgärdats.

Svar: Vad kommissionen beträffar är rekommendationen helt genomförd genom utvidgningen av regelverket och upprättandet av en plattform.

När det gäller revisionsrättens anmärkning att ”[I]neffektiviteten på marknaden har ännu inte åtgärdats” betonar kommissionen att revisionsrättens rekommendation inte handlade om att avlägsna alla problem och snedvridningar av priser från marknaden utan att vidta specifika åtgärder (handelsmekanismer) för att förbättra situationen.

Kommissionen anser att rekommendationen inte bör tolkas i förhållande till dessa åtgärders effekter, eftersom åtgärderna inte kommer att få genomslag direkt utan även är beroende av faktorer som ligger utanför kommissionens kontroll (ekonomiska aktörers beteende, marknadssituation, regelverk osv.). Att avhjälpa ineffektiviteten på marknaden skulle dessutom i huvudsak ligga under medlemsstaternas och de ekonomiska aktörernas ansvar.

Punkt 123, rekommendation 7 b: Kommissionen har delvis godtagit och genomfört rekommendationen. Det skulle kunna få betydande resurskonsekvenser för antingen kommissionen eller Acer om kapacitet för analys och utformning skapades internt.

Svar: Kommissionen hade delvis godtagit denna rekommendation och vidtagit de rekommenderade åtgärderna för de delar som hade godtagits.

Punkt 126, rekommendation 9: Kommissionen har inte lagt fram några lagförslag.

Svar: Kommissionen hade inte godtagit denna rekommendation. Däremot vidtog den de åtgärder som ansågs vara nödvändiga för att ta itu med de underliggande problemen.

Särskild rapport nr 17/2015: Kommissionens stöd till insatsgrupper för ungdomars sysselsättning: ESF-finansieringen har omdirigerats men är inte tillräckligt inriktad på resultat

Punkt 84, rekommendation 2 a: Brister i tillämpningen av kravet att motivera de förväntade effekterna av ändringarna av unionens strategi för smart och hållbar tillväxt för alla.

Svar: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd.

Kommissionen hävdar bestämt att granskningen av möjligheter att förbättra resultaten är en ständigt pågående och standardiserad process. Kommissionen granskar varje ansökan om att få ändra programmet, oavsett om den beror på ett behov av att införliva nya tillkommande medel eller ej, främst i syfte att uppnå bättre resultat, och diskuterar detta ingående med medlemsstaten. Hittills har kommissionen inte tagit initiativ för att föreslå nya förändringar, eftersom detta skulle ha varit onödigt och mycket ineffektivt.

Punkt 84, rekommendation 2 b: Checklistan dokumenterade inte analysen av om de ytterligare resultaten rimligen kan uppnås.

Svar: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd.

Kommissionen hävdar bestämt att sådana bedömningar görs noggrant och alltid har ingått i standardförfarandet. Att rapportera om varje enskild detalj i bedömningsprocessen, om delar som krävs enligt förordningarna och som alltid har ingått i standardförfarandet, betraktas som onödigt och ineffektivt, vilket är orsaken till att det saknas detaljerade uppgifter om checklistorna.

Punkt 84, rekommendation 2 c: Tidigare och förväntad ändamålsenlighet kopplad till ändringarna av operativa program rapporteras inte tillräckligt i de årliga genomföranderapporterna.

Svar: Kommissionen hävdar bestämt att denna rekommendation har till fullo genomförts i den mån som den fortfarande är relevant. Denna rekommendation har blivit mindre relevant under perioden 2014–2020 eftersom de årliga genomföranderapporterna inte längre betraktas som en metod för att lämna detaljerad information utan endast innehåller sammanfattningar. Kommissionen menar att det överförs tillräcklig relevant information genom de årliga genomföranderapporterna och att mer detaljerade uppgifter lämnas genom andra rapporteringsmetoder (t.ex. utvärderingsrapporter, tekniska möten och övervakningskommittéer, vars diskussioner speglas i protokoll och noter i ärendefilen).

Punkt 86, rekommendation 3: Inga bevis för systematiska tillförlitlighetskontroller av uppgifter i de årliga genomföranderapporterna eller kontroller av information som erhållits efter särskilda förfrågningar.

Svar: Kommissionen anser att rekommendationen är helt genomförd. Kommissionen hävdar bestämt att det genomförs systematiska rimlighets- och tillförlitlighetskontroller. Det finns bevis för att detta är ett standardförfarande (vägledningar från utvärderingsenheten och för ESF-samordningsenheten, checklistor för att godkänna rapporter). Att dokumentera varje enskild kontroll som utförs skulle vara onödigt och ineffektivt.

Särskild rapport nr 20/2015: Kostnadseffektivitet i EU:s landsbygdsutvecklingsstöd för icke-produktiva jordbruksinvesteringar

Punkt 74, rekommendation 1 a: Genomförandet av rekommendationen att kommissionen ska bedriva övervakning genom medlemsstaternas årliga genomföranderapporter pågår fortfarande och kan inte kontrolleras förrän efter halvtidsutvärderingen 2019.

Svar: Enligt artikel 75 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska den utökade årliga genomföranderapporten 2018 lämnas av medlemsstaterna till kommissionen i slutet av juni 2019. Det är först då som kommissionen kommer att kunna avsluta respektive övervakning.

Punkt 77, rekommendation 3 a: Eftersom vägledningen inte är ett bindande och obligatoriskt dokument för medlemsstaterna kan kommissionen inte säkerställa i vilken utsträckning medlemsstaterna faktiskt har följt vägledningen och definierat de kompletterande, särskilda indikatorerna. I vilken utsträckning kommissionens åtgärder säkerställde den rekommenderade övervakningen eller bedömningen av de icke-produktiva investeringarnas bidrag under utvärderingarna av programperioden 2014–2020 kan inte bedömas förrän efter utvärderingarna i den förbättrade årliga genomföranderapporten 2019.

Svar: Kommissionen övervakar genomförandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen genom uppsättningen av gemensamma kontext-, prestations- och outputindikatorer inom ramen för det gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet för perioden 2014–2020.

Utvärderingarna görs av medlemsstaterna eller på deras vägnar, medan sammanställningarna av dessa utvärderingar på EU-nivå görs under kommissionens ansvar. De obligatoriska delarna i det gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet för perioden 2014–2020, som fastställs i genomförandeakten, omfattar en lista över de indikatorer som ska användas för att övervaka politikens resultat. Utöver dessa indikatorer kan kommissionen inte göra mer än att föreslå/uppmana medlemsstaterna att införa de ytterligare indikatorerna.

Rekommendationen om att ”föreslå de medlemsstater som har ett omfattande stöd för icke-produktiva investeringar att de definierar särskilda resultatindikatorer för de typer av icke-produktiva investeringar som oftast finansieras” uppfylldes genom riktlinjerna om bedömning av landsbygdsutvecklingsprogrammens resultat, Assessment of RDP results: How to prepare for reporting on evaluation in 2017.

Kommissionen anser att denna rekommendation är genomförd eftersom uppmaningen om att föreslå medlemsstaterna att införa ytterligare indikatorer har uppfyllts.

Kommissionen kan inte ålägga medlemsstaterna att införa sådana ytterligare indikatorer, eftersom detta går utöver de obligatoriska delarna i ramen för det gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet för perioden 2014–2020.

Särskild rapport nr 21/2015: Genomgång av risker med en resultatinriktad strategi för EU:s utvecklings- och samarbetsåtgärder

Punkt 83, rekommendation 1: En praktisk vägledning för förvaltningen av EU:s interventioner inom internationellt samarbete, inklusive förtydliganden av viktiga resultatrelaterade begrepp och termer, fanns ännu inte vid tidpunkten för uppföljningen. Dessutom fanns fortfarande inkonsekvenser i terminologin i viktiga metoddokument. Till exempel innehöll ett diagram som kommissionen presenterade i sin verktygslåda för utvärderare av EU:s utvecklingsåtgärder fortfarande definitioner som inte överensstämde med terminologin i resultatramen. Vidare saknas fortfarande målvärden och utgångsvärden i vissa åtgärdsdokument.

Svar: Översynen av den praktiska vägledningen pågår fortfarande, men terminologin för resultat har rationaliserats ytterligare i annan reviderad och nyligen framtagen dokumentation. Mallen för utvecklingsåtgärder, som bifogas till kapitel 6 i handledningen för utvecklingssamarbete, har nyligen setts över för att förbättra konsekvensen i terminologin. Denna process har även utökats till att omfatta bilagorna i 2018 års praktiska handledning för upphandlingsförfaranden inom ramen för externa åtgärder (PRAG) och i de nyligen offentliggjorda (2018) sektorsvisa riktlinjerna för indikatorer. Metodvägledningen för sektorsindikatorer innehåller detaljerade uppgifter om resultatkedjan på sektorsnivå. Arbetet bildar underlag för den pågående översynen av den praktiska vägledningen.

Särskild rapport nr 23/2015: Vattenkvaliteten i Donaus avrinningsområde: framsteg har gjorts i genomförandet av ramdirektivet för vatten men det återstår fortfarande en hel del att göra

Punkt 191, rekommendation 3 d: Kommissionen har redan vidtagit konkreta åtgärder för att genomföra denna rekommendation, och den bör gå vidare med dem i samband med nästa process för rapportering enligt nitratdirektivet (2020) och ramdirektivet för vatten (2022).

Svar: Kommissionen godtog denna rekommendation och konstaterar att den har arbetat för att rationalisera övervakningen och rapporteringen enligt nitratdirektivet och ramdirektivet för vatten.

Särskild rapport nr 25/2015: EU:s stöd till infrastruktur på landsbygden har potential att ge mycket mer valuta för pengarna

Punkt 101, rekommendation 1 b: Kommissionen har inte utfärdat något särskilt vägledningsdokument om hur risken för dödviktseffekt ska minskas eller om hur man ska undvika att andra medel bara byts ut mot medel till landsbygdsutvecklingsprogrammen. Det finns inga bevis för en ändamålsenlig minskning av dödviktseffekter när det gäller programmen för 2017–2020. GD Jordbruk och landsbygdsutveckling planerar att göra en första bedömning av detta baserat på halvtidsutvärderingen 2019. Kommissionen har inga bevis för att risken för att nationella medel ersätts av Ejflu-medel har minskats.

Svar: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd.

Plattformen för utbyte av bästa praxis – europeiska nätverket för landsbygdsutveckling – har upprättats och används av medlemsstaterna i takt med att projekt och bästa praxis för genomförandet växer fram under innevarande programperiod 2014–2020. Ytterligare bedömningar av potentiell dödvikt kan bara göras från fall till fall och under utvärderingen av programmet, och kommissionen har utfärdat riktlinjer för detta.

Dessutom har kommissionen i och med antagandet av landsbygdsutvecklingsprogrammen för innevarande period 2014–2020 minskat risken med att EU-medlen inte skapar mervärde.

Punkt 101, rekommendation 1 d: Det är fortfarande okänt hur ändamålsenliga arrangemangen för att säkerställa komplementaritet mellan de olika EU-medlen under den nuvarande programperioden är. Årliga genomföranderapporter kommer inte att finnas tillgängliga förrän senare under 2019. I vår särskilda rapport nr 16/2017 konstaterade vi brister som påverkade partnerskapsavtal och landsbygdsutvecklingsprogram när det gällde sektorsövergripande komplementaritet och synergieffekter.

Svar: Det sker regelbundna kontakter mellan kommissionens olika avdelningar. När program för landsbygdsutveckling godkänns eller ändras medverkar andra avdelningar inom kommissionen i processen genom formella samråd mellan avdelningarna och deras synpunkter beaktas. Även ändringarna i partnerskapsavtalen görs gemensamt. De utökade årliga genomföranderapporterna för 2018, som ska lämnas in 2019, är avsedda att ge mer inblick i ändamålsenligheten hos systemen för att se till att EU-medlen kompletterar varandra. En reviderad vägledning offentliggjordes i september 2018 för dessa årliga genomföranderapporter.

Kommissionen anser att denna rekommendation delvis är genomförd eftersom genomförandet fortfarande pågår.

Punkt 106, rekommendation 2 b: Kommissionen har inte tillhandahållit några fler bevis för att de förvaltande myndigheterna fått kompletterande utbildning om kostnadernas rimlighet sedan vår uppföljning 2017. Ingen annan bästa praxis när det gäller administrativa förfaranden för att bedöma kostnaders rimlighet har identifierats av kommissionen i ENRD-plattformen.

Svar: Kommissionen har gjort flera presentationer av de nya alternativ som införs genom omnibusförordningen (förordning (EU, Euratom) 2018/1046) om förenklade kostnadsalternativ. En presentation gjordes i kommittén för landsbygdsutveckling och ytterligare en hölls vid seminariet för europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket (EIP-AGRI) i oktober 2018, samt en presentation för konferensen för spanska utbetalande organ i november 2018. Under dessa presentationer hölls diskussioner om hur användningen av förenklade kostnadsalternativ kan ersätta behovet av att bedöma kostnadernas rimlighet och hur medlemsstaterna kan lösa eventuella problem i detta sammanhang. Workshoppen för europeiska nätverket för landsbygdsutveckling ska hållas den 20 juni 2019, med rubriken Workshop för europeiska nätverket för landsbygdsutveckling, ”Förenklade kostnadsalternativ: dragna lärdomar och nya möjligheter”.

Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd.

Punkt 109, rekommendation 3 a: Insamlingen av uppgifter som är nödvändiga för bedömningen av prestationsindikatorer och programresultat i allmänhet är fortfarande otillräcklig. Enligt kommissionens svar på uppföljningsgranskningen avser kommissionen att bedöma information som gör att man kan dra slutsatser om hur effektivt och ändamålsenligt medlen har använts under de utvärderingar 2019 som avses i den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen.

Svar: Kommissionen har för avsikt att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos medlen inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammen under perioden 2014–2020 i enlighet med det gemensamma övervaknings- och utvärderingssystemet (artikel 110 i förordning (EU) nr 1306/2013). Bedömningen kommer att baseras på medlemsstaternas halvtidsutvärderingar som lämnas under 2019 och efterhandsutvärderingar som lämnas till kommissionen senast i slutet av 2024 (artikel 78 i förordning (EU) nr 1305/2013).

Bilaga 3.5 – Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende resultatfrågor

Rekommendation 1:

  Kommissionen bör omsätta högnivåmålen i lagstiftningen för Horisont 2020 i operativa mål i arbetsprogrammen så att de, med hjälp av en bedömning av resultatet av arbetsprogram och ansökningsomgångar, på ett ändamålsenligt sätt kan användas som drivkrafter för att uppnå resultat.

Svar: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd. Kommissionen har utvecklat en intern vägledning för utarbetandet av arbetsprogrammen. Där anges att Horisont 2020 ska genomföras genom arbetsprogram där mål, budget och tidsfrister för ansökningsomgångar (som är ytterligare ett steg i processen) fastställs. Dessutom är det obligatoriskt att använda indikatorer när så är möjligt (beroende på typen av åtgärder).

Denna vägledning var relevant redan för arbetsprogrammen 2016–2017 och 2018–2020, där det gjordes ytterligare ansträngningar för att se till att högnivåmålen översattes till en mer operativ nivå genom förbättrade förklaringar av förväntade konsekvenser för varje ansökningsomgång. Detta arbete kommer att fortsätta och utökas för det framtida programmet för att stärka kopplingen mellan programmålen och de åtgärder som vidtas genom förbättrade interventionsgrunder och bättre utformning av indikatorer (viktiga effektkedjor).

Genom vägledningen inrättas även gruppen för strategisk forskning och innovation (SRIG) som hade som målsättning att säkerställa den politiska samstämmigheten i Horisont 2020 genom att inrikta sig på strategiska prioriteringar och kopplingar till EU:s politikområden. Gruppen tillhandahåller riktlinjer för den strategiska planeringen inom Horisont 2020 och rådgivning om frågor som omfattar flera olika parter, särskilt för viktiga områden som klimatinsatser, internationellt samarbete, jämställdhet mellan könen, socialvetenskap och humaniora osv.

Rekommendation 2:

  Kommissionen behöver ytterligare förtydliga kopplingarna mellan Europa 2020-strategin (2010–2020), den fleråriga budgetramen (2014–2020) och kommissionens prioriteringar (2015–2019), till exempel vid processen för strategisk planering och rapportering (2016–2020). Det skulle stärka övervaknings- och rapporteringsrutinerna och göra att kommissionen på ett ändamålsenligt sätt kan rapportera om hur EU-budgeten bidrar till uppfyllandet av Europa 2020-målen.

Svar: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd. Kommissionens politiska prioriteringar framgår klart av ordförande Junckers politiska riktlinjer. Dessa fungerar som en färdplan för kommissionens åtgärder som till fullo överensstämmer och är förenliga med EU:s långsiktiga tillväxtstrategi Europa 2020. Skillnaderna i räckvidd mellan prioriteringarna och Europa 2020 återspeglar kommissionens skyldighet att ta itu med de utmaningar som har uppstått eller vuxit i omfattning sedan Europa 2020-strategin utarbetades, såsom migrationen.

Från och med 2016 kommer de årliga verksamhetsrapporterna för kommissionens avdelningar liksom kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport (som antogs den 13 juni 2017) att beskriva hur särskilda mål bidrar till de politiska prioriteringarna och ytterligare tydliggöra kopplingarna till Europa 2020 med de strategiska planer som kommissionens avdelningar utarbetar som grund.

Rekommendation 3:

  Kommissionen bör använda termerna input, output, resultat och effekt på ett konsekvent sätt om alla sina aktiviteter och i överensstämmelse med sina riktlinjer för en bättre lagstiftning.

Svar: Kommissionen anser att denna rekommendation är helt genomförd. Kommissionen har en enhetlig uppsättning definitioner genom de uppdaterade riktlinjerna för bättre lagstiftning, den reviderade budgetförordningen och kommissionens förslag till finansieringsprogram för perioden efter 2020.

---

(1)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

(2)  Fastighetspolitiken kan dock komma att ses över i takt med att de nya arbetssätten (New Ways of Working) börjar genomföras, och som följd av resultatet av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen för 2021–2027.

(3)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

Kapitel 4 – Intäkter

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Granskning av bland annat delar av internkontrollsystem och årliga verksamhetsrapporter

| 4.9. | Kommissionen kommer att följa upp det problem som revisionsrätten har fastställt i Spanien och medlemsstaten kommer att uppmanas att vidta lämpliga åtgärder för att hantera och lösa bristerna i de identifierade kontrollsystemen. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Kommissionen följer kontinuerligt upp eventuella brister som fastställts för B-räkenskaperna och medlemsstaterna hålls ekonomiskt ansvariga för eventuella förluster avseende traditionella egna medel på grund av deras administrativa misstag.
  Kommissionen kommer att följa upp de problem som revisionsrättens granskning har fastställt i vissa medlemsstater i sin vanliga uppföljning av revisionsrättens resultat och medlemsstaterna kommer att behöva vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med och lösa dessa problem. |
| --- | --- |

4.10.

Kommissionen kommer att följa upp de problem som revisionsrättens granskning har fastställt i vissa medlemsstater i sin vanliga uppföljning av revisionsrättens resultat och medlemsstaterna kommer att behöva vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med och lösa dessa problem.

| 4.12. | Kommissionen menar att dess kontrollprogram täckte de områden som anses ha de högsta riskerna, dvs. värderingsbedrägeri (se Förenade kungariket med cirka 3 miljarder euro i uppskattade förluster av traditionella egna medel, inklusive ränta) och undandragande avseende antidumpningstullar på solpaneler.
  Med tanke på storleken på de aktuella potentiella förlusterna av traditionella egna medel prioriterades dessa ämnesområden för kontroll under 2018 och 2019 och omfattade alla medlemsstater.
  Vid utarbetandet av sitt kontrollprogram använder kommissionen olika interna och externa riskindikatorer som dokumenteras i det årliga kontrollprogrammet. |
| --- | --- |

4.12.

Med tanke på storleken på de aktuella potentiella förlusterna av traditionella egna medel prioriterades dessa ämnesområden för kontroll under 2018 och 2019 och omfattade alla medlemsstater.

Vid utarbetandet av sitt kontrollprogram använder kommissionen olika interna och externa riskindikatorer som dokumenteras i det årliga kontrollprogrammet.

| 4.13. | En avstämning av återkrävda belopp från B-räkenskaperna som betalats till EU-budgeten via A-räkenskapsutdrag görs systematiskt. Dessutom godkänner kommissionens auktoriserade kontrollörer alla räkenskapsutdrag avseende traditionella egna medel när de förbereder sina kontroller på plats om ovanliga förändringar och särdrag i dessa räkenskapsutdrag, och alla frågor diskuteras med de berörda medlemsstaterna.
  När det rör särskilt tydliga toppar i den samlade informationen från medlemsstaterna via A- och B-räkenskapsutdrag har kommissionen redan tidigare direkt kontaktat medlemsstaterna. Till exempel kontaktades Storbritannien omedelbart 2017 om ett enskilt ärende som omfattade över 155 miljoner pund sterling. |
| --- | --- |

4.13.

När det rör särskilt tydliga toppar i den samlade informationen från medlemsstaterna via A- och B-räkenskapsutdrag har kommissionen redan tidigare direkt kontaktat medlemsstaterna. Till exempel kontaktades Storbritannien omedelbart 2017 om ett enskilt ärende som omfattade över 155 miljoner pund sterling.

| 4.16. | Kommissionen erkänner de förseningar som revisionsrätten har observerat. Ökade ansträngningar görs för att korrekt och snabbt följa upp öppna punkter med hänsyn till prioriteringarna och begränsningarna för annat arbete. |
| --- | --- |

4.16.

Ruta 4.3
  –
  Frankrike har gjort sin uppdaterade BNI-förteckning tillgänglig i mars 2019.

Kommissionen anser att Frankrike borde förbättra sin kvalitet ytterligare i enlighet med ENS 2010 vägledning för BNI-förteckningar.

| 4.19. | De åtgärder som kommissionen vidtagit i samarbete med medlemsstaterna för att ta itu med statistiska frågor kopplade till globaliseringen av BNI-uppgifter har på det stora hela utvecklats enligt planeringen. Dessa åtgärder kommer att göra det möjligt för kommissionen att upptäcka bristerna i den statistiska behandlingen av de globaliseringsrelaterade aspekterna och vid behov lägga BNI-reservationer i slutet av 2019 och därmed skydda EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

4.19.

Slutsats och rekommendationer

Rekommendation 4.1 (riskbedömning för kontrollplanering avseende traditionella egna medel)

Kommissionen godkänner rekommendation 4.1.

Kommissionen kommer att överväga förändringar i sin riskbedömning och hur det dokumenteras i enlighet med revisionsrättens rekommendationer.

Rekommendation 4.2 (kontroll av A- och B-räkenskapsutdrag avseende konventionella egna medel)

Kommissionen godtar rekommendation 4.2 med förbehåll för resultaten från testfasen enligt beskrivningen nedan.

Kommissionen kommer att undersöka hur förstärkta skrivbordstester som fokuserar på ovanliga förändringar i räkenskapsutdrag avseende konventionella egna medel kan skapa effektivt och ändamålsenligt mervärde för att upptäcka fel. Förutsatt att resultaten under testfasen är positiva skulle befintliga interna instruktioner anpassas i enlighet med rekommendationen. Se även kommissionens svar på punkt 4.13.

Bilaga 4.3 – Uppföljning av tidigare rekommendationer avseende intäkter

Rekommendation 1 (utgången frist för underrättelser om skuld)

Kommissionens förslag till direktiv om en unionsrättslig ram för tullrättsliga överträdelser och sanktioner (COM(2013) 884 final) skulle, om det antas, tillhandahålla en harmonisering, till en viss grad, av den olika behandlingen av ekonomiska aktörer i olika medlemsstater i detta avseende.

När det gäller de specifika rättsliga undersökningar som kommissionen har genomfört i de olika medlemsstaterna vidtar kommissionens avdelningar för närvarande de nödvändiga åtgärderna i detta avseende. En övergripande utredning inleddes tidigare under 2019.

Rekommendation 2 (förvaltning av punkterna i B-räkenskaperna)

Kompendiet ger medlemsstaterna en heltäckande och systematisk vägledning på praktisk nivå. Det uppdaterades 2018. Ytterligare rättsligt förtydligande om hur man korrekt redovisar A- och B-räkenskapsutdragen avseende traditionella egna medel finns i kommissionens genomförandebeslut (EU, Euratom) 2018/194, som tillämpas från och med den 1 september 2018 och framåt. Redan nu får medlemsstaterna vid varje möte i rådgivande kommittén för egna medel en översikt över brister (inklusive den felaktiga rapporteringen via A- och B-räkenskapsutdrag) som upptäckts av kommissionens avdelningar under deras kontroller på plats, och de informeras om avdelningarnas åsikter om hur man löser dessa brister. En mer praktisk vägledning om hur man skapar poster i de olika kolumnerna i A- och B-räkenskapsutdragen kommer att diskuteras i ett kommande möte i rådgivande kommittén för egna medel. Denna ger tydlig vägledning till medlemsstaterna om hur de bör hantera sina B-räkenskaper omsorgsfullt.

Rekommendation 3 (Medlemsstaterna: rapportera och tillgängliggöra belopp som samlats in från B-räkenskaperna)

Kommissionen kommer att fortsätta följa upp bristerna mellan A- och B-räkenskaperna tills problemet är löst. Revisionsrätten påpekar med rätta att dessa brister har minskat avsevärt.

Rekommendation 4 (skuldindrivning i tullsamarbetsavtalen)

Även om ikraftträdandet av unionens tullkodex den 1 maj 2016 inte helt har löst denna fråga har kodexen ändå tillhandahållit ytterligare instrument för att säkerställa skuldindrivningen. Användningen av obligatoriska garantier har utvidgats avsevärt.

Kommissionen kommer att fortsätta med en noggrann undersökning av denna fråga inom ramen för den bedömning som tidigare utlovats, i syfte att slutföra den före utgången av 2019.

Kapitel 5 — Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Del 1: Transaktionernas korrekthet

| 5.15. | Kommissionen har ett väl fungerande system för förhandskontroller, med bl.a. detaljerade automatiska checklistor, skriftlig vägledning och fortbildning. Det är en ständig utmaning att förbättra detta system utan att ålägga stödmottagarna ytterligare administrativ börda, så att de kan fokusera på att nå sina forsknings- och innovationsmål, samtidigt som man säkerställer att utbetalningar omgående görs till forskare.
  Ett välkänt problem som har tagits upp i tidigare rapporter gäller oberoende revisorer som utfärdar revisionsintyg för ersättningsanspråk, vilket utgör 6 av de 8 mål som nämns av revisionsrätten. Kommissionen har anordnat en rad möten med inriktning på stödmottagare och oberoende revisorer som utfärdar revisionsintyg för att öka medvetenheten om de vanligaste felen. Dessutom har återkoppling lämnats till de revisorer som utfärdat revisionsintyg men som har begått misstag, och en mer anpassad mall för revisionsintyg har införts i Horisont 2020. I fråga om sjunde ramprogrammet uppskattas revisionsintyg minska felnivån med 50 % jämfört med de ersättningsanspråk som inte omfattas av revisionsintyg. Även om det medges att inte varje fel kan upptäckas genom revisionsintyg, utgör de alltså ett viktigt verktyg för att minska den samlade felnivån. |
| --- | --- |

5.15.

Ett välkänt problem som har tagits upp i tidigare rapporter gäller oberoende revisorer som utfärdar revisionsintyg för ersättningsanspråk, vilket utgör 6 av de 8 mål som nämns av revisionsrätten. Kommissionen har anordnat en rad möten med inriktning på stödmottagare och oberoende revisorer som utfärdar revisionsintyg för att öka medvetenheten om de vanligaste felen. Dessutom har återkoppling lämnats till de revisorer som utfärdat revisionsintyg men som har begått misstag, och en mer anpassad mall för revisionsintyg har införts i Horisont 2020. I fråga om sjunde ramprogrammet uppskattas revisionsintyg minska felnivån med 50 % jämfört med de ersättningsanspråk som inte omfattas av revisionsintyg. Även om det medges att inte varje fel kan upptäckas genom revisionsintyg, utgör de alltså ett viktigt verktyg för att minska den samlade felnivån.

| 5.16. | Ett antal förenklingar infördes i Horisont 2020. Dessutom fattades beslut om att låta stödmottagarna använda sina normala redovisningsmetoder när så är möjligt. Kommissionen kommer dock att fortsätta att göra förenklingar, under beaktande av synpunkterna i revisionsrättens särskilda rapport nr 28/2018. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Införandet av en formel för att beräkna enda årlig timersättning är en viktig förenkling av Horisont 2020. För att öka flexibiliteten tillåter kommissionen även att beräkningar görs baserat på en månadsersättning. Det har gjorts ett antal informationsinsatser om detta, vilket bör minska antalet fel i framtiden. Kommissionen kommer dock att ompröva denna regel till nästa ramprogram. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.19. | Ett viktigt mål för Horisont 2020 var att öka nya deltagares och små och medelstora företags deltagande i ramprogrammet. I slutet av 2018 var 61,4 % av deltagarna nya deltagare i ramprogrammen för forskning och innovation, medan 24,2 % av budgeten för ”Ledarskap inom möjliggörande teknik och industriteknik” och ”Samhällsutmaningar” går till små och medelstora företag, vilket ligger över målet på 20 %. Kommissionen är helt medveten om att nya deltagare och små och medelstora företag medför en särskild felrisk, men anser att denna risk ska mildras, inte undvikas.
  Kommissionen har särskilt försökt nå ut till nya deltagare och små och medelstora företag i sina informationskampanjer och har, i fråga om Horisont 2020, gjort förenklingar som är direkt riktade till denna typ av stödmottagare, bl.a. schablonbetalningar i samband med steg ett i den ordning som gäller för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.19.

Kommissionen har särskilt försökt nå ut till nya deltagare och små och medelstora företag i sina informationskampanjer och har, i fråga om Horisont 2020, gjort förenklingar som är direkt riktade till denna typ av stödmottagare, bl.a. schablonbetalningar i samband med steg ett i den ordning som gäller för små och medelstora företag.

| 5.21. | I bidragsavtalet anges i enlighet med reglerna för deltagande att överföringen av medel mellan konsortiemedlemmar ska hanteras inom konsortiet. I enlighet med artikel 21 i reglerna för deltagande ska alla deltagare underrättas automatiskt när en utbetalning har gjorts till samordnaren.
  Kommissionen har påmint samordnarna om deras skyldighet att snabbt överföra medel, och kommissionens normala praxis när ett fall av försenad fördelning av medel upptäcks, eller om det förekommer klagomål om detta, är att tillsammans med projektsamordnarna följa upp skälen till dröjsmålet. |
| --- | --- |

5.21.

Kommissionen har påmint samordnarna om deras skyldighet att snabbt överföra medel, och kommissionens normala praxis när ett fall av försenad fördelning av medel upptäcks, eller om det förekommer klagomål om detta, är att tillsammans med projektsamordnarna följa upp skälen till dröjsmålet.

| 5.22. | Kommissionen har avsatt betydande resurser för förhandskontroller av stor forskningsinfrastruktur. Kommissionen konstaterar att de problem som upptäckts inte gällde förhandsbedömningen i sig utan snarare stödmottagarnas tillämpning av sina egna metoder för stor forskningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

5.22.

Ruta 5.5

| Exempel 1: | Syftet med att använda ett system med enhetskostnader är att förenkla finansieringsreglerna med hjälp av standardbelopp för kostnadskategorier som har fastställts på förhand: när systemet har godkänts kommer sådana belopp inte att ifrågasättas genom jämförelser med verkliga kostnader.
  I det specifika fallet är det belopp som betalas ut till organisationen och som kan variera mellan 90 och 144 euro avsett att bidra till alla kostnader som rör personalens vistelse utomlands. Med tanke på att organisationen betalar personalen ett dagligt måltidstraktamente på 44 euro anser kommissionen att den resterande delen av bidraget, på mellan 46 och 100 euro, står i proportion till alla övriga kostnader som ska täckas, t.ex. logi och lokala transporter. |
| --- | --- |

Exempel 1:

I det specifika fallet är det belopp som betalas ut till organisationen och som kan variera mellan 90 och 144 euro avsett att bidra till alla kostnader som rör personalens vistelse utomlands. Med tanke på att organisationen betalar personalen ett dagligt måltidstraktamente på 44 euro anser kommissionen att den resterande delen av bidraget, på mellan 46 och 100 euro, står i proportion till alla övriga kostnader som ska täckas, t.ex. logi och lokala transporter.

| Exempel 2: | Enligt Erasmus+-handboken för nationella programkontor ska alla programkontor ha ”datoriserade redovisningssystem och lämpliga förfaranden och kontroller för att säkerställa att bokföringsuppgifter ... är korrekta, fullständiga och lämnas i rätt tid, i enlighet med delegeringsavtalet och dess bilagor”.
  I det specifika fallet inhämtar kommissionen garantier för lagligheten och korrektheten i deras transaktioner men kan inte kräva att de nationella programkontoren eller programländerna har en viss struktur för sina betalningsgångar.
  Därför anser kommissionen att den ekonomiska risk som är förknippad med slutsatsen har liten inverkan och redan dämpas tillräckligt mycket genom förvaltnings- och kontrollsystemet. |
| --- | --- |

Exempel 2:

I det specifika fallet inhämtar kommissionen garantier för lagligheten och korrektheten i deras transaktioner men kan inte kräva att de nationella programkontoren eller programländerna har en viss struktur för sina betalningsgångar.

Därför anser kommissionen att den ekonomiska risk som är förknippad med slutsatsen har liten inverkan och redan dämpas tillräckligt mycket genom förvaltnings- och kontrollsystemet.

| 5.29. | Den minskade genomförandegraden beror framför allt på ett antal nya viktiga ärenden i slutet av 2018 som inte hann behandlas före årets utgång. Arbetet pågår och flera ärenden har avslutats under första delen av 2019. Kommissionen håller dock med om att det fortfarande är svårt att extrapolera revisionsresultaten för sjunde ramprogrammet eftersom det inte finns någon uttrycklig rättslig grund för extrapoleringen. I Horisont 2020 är det obligatoriskt att utvidga revisionsresultaten för stödmottagaren och återkravsprocessen har integrerats i de it-baserade arbetsflödena. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Genomförandet av alla revisionsresultat övervakas noggrant. Det sena genomförandet av revisionsresultat motiveras ofta av att det behövs it-utveckling eller av lagstadgade tidsfrister eller nya prioriteringar.
  Kommissionen håller med om att spridning och användning av projektresultat är avgörande för en effektiv finansiering av forskning och innovation. Kommissionen håller på att genomföra den interna revisionstjänstens rekommendation i enlighet med handlingsplanen. |
| --- | --- |

5.30.

Kommissionen håller med om att spridning och användning av projektresultat är avgörande för en effektiv finansiering av forskning och innovation. Kommissionen håller på att genomföra den interna revisionstjänstens rekommendation i enlighet med handlingsplanen.

| 5.33. | Kommissionen analyserar revisionsrättens slutsats angående efterhandsrevisioner och kommer att fortsätta att samarbeta nära med revisionsrätten inom detta område. Kommissionen konstaterar dock att i flertalet av de fall som revisionsrätten upptäckte var budgetkonsekvenserna inte väsentliga. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Det främsta syftet med de efterhandskontroller som kommissionen genomför är att skydda EU:s ekonomiska intressen genom att återvinna belopp som har betalats ut felaktigt. I det arbetet granskar kommissionen stödmottagarnas interna kontrollsystem. Om den upptäcker svagheter utfärdar kommissionen rekommendationer för att se till att felet förebyggs och upptäcks hos stödmottagaren. Dessutom använder kommissionen största möjliga urvalsstorlek i efterhandsrevisionerna. När det är fråga om systembetingade fel gör den även en extrapolering vid varje enskild revision och inom programmet. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.36. | Kommissionen konstaterar att revisionsrättens beräkning av felprocent (dvs.1,6 %) ligger inom intervallet för deras uppskattade felnivå. Kommissionen kommer noggrant att följa upp revisionsrättens synpunkt i punkt 5.34. |
| --- | --- |

5.36.

Slutsats och rekommendationer

| 5.37. | Den beräknade felprocent som rapporteras av revisionsrätten och som beräknas på årsbasis är en indikator på hur effektivt EU:s utgifter genomförs.
  Kommissionen har dock en flerårig kontrollstrategi för forskningsutgifter. Utifrån denna beräknar kommissionen en kvarstående felprocent, som tar hänsyn till återkrav, korrigeringar och effekterna av alla kontroller och revisioner som den har genomfört under programmets genomförande. |
| --- | --- |

5.37.

Kommissionen har dock en flerårig kontrollstrategi för forskningsutgifter. Utifrån denna beräknar kommissionen en kvarstående felprocent, som tar hänsyn till återkrav, korrigeringar och effekterna av alla kontroller och revisioner som den har genomfört under programmets genomförande.

| 5.38. | Kommissionen noterar revisionsrättens synpunkt att det riskbelopp vid utbetalning som anges i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten ligger inom intervallet för revisionsrättens uppskattade felnivå. Kommissionen kommer noggrant att följa upp revisionsrättens synpunkt i punkt 5.34. |
| --- | --- |

5.38.

Rekommendation 5.1 (små och medelstora företag och nya deltagare)

Kommissionen godtar rekommendation 5.1.

Kommissionen kommer att fortsätta sin informationskampanj om finansieringsreglerna, däribland för små och medelstora företag och nya deltagare i enlighet med revisionsrättens rekommendation.

Kommissionens befintliga förhandskontroller är redan inriktade på transaktioner som medför större risk. Kommissionen kommer att undersöka hur bedömningen av ersättningsanspråk från små och medelstora företag och nya deltagare ska kunna skärpas med hänsyn till synpunkterna från revisionsrätten och kommissionens egna revisorer. Omfattningen för den skärpta granskningen måste dock ta hänsyn till att redan vid utgången av 2018 deltog 23 458 små och medelstora företag och 15 876 nya deltagare i ramprogrammet. Kostnadseffektiviteten med ytterligare kontroller måste övervägas noggrant.

Rekommendation 5.2 (nästa ramprogram för forskning)

Kommissionen godtar rekommendation 5.2.

Mekanismen för kostnader för stor forskningsinfrastruktur finns inte med i kommissionens förslag till Horisont Europa. Detta förslag diskuteras dock för närvarande av de lagstiftande myndigheterna.

Rekommendation 5.3 (Horisont 2020)

Kommissionen godtar rekommendation 5.3.

Kommissionen understryker att det kommer att ta tid innan eventuella förbättringar av revisionsprocessen enligt revisionsrättens rekommendation får genomslag, med tanke på revisionscykelns längd.

Rekommendation 5.4 (resultat från kommissionens tjänst för internrevision)

Kommissionen godtar rekommendation 5.4.

Del 2: Problem med output och resultat (prestation) inom forskning och innovation

| 5.43. | Merparten av forsknings- och innovationsprojekten uppnådde den förväntade outputen och de förväntade resultaten. De medför dock per definition en viss risk och osäkerhet.
  Det finns en process för projektövervakning för att bedöma projektens framsteg och vidta lämpliga åtgärder vid behov. Det går dock inte alltid att på förhand garantera att de vetenskapliga och tekniska målen kommer att nås. |
| --- | --- |

5.43.

Det finns en process för projektövervakning för att bedöma projektens framsteg och vidta lämpliga åtgärder vid behov. Det går dock inte alltid att på förhand garantera att de vetenskapliga och tekniska målen kommer att nås.

Bilaga 5.2. – Uppföljning av tidigare rekommendationer – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

Rekommendation 1 (2015 – Användning av tillgänglig relevant information)

Kommissionen har fortsatt att se över sina förhandskontroller i enlighet med revisionsrättens och internrevisionstjänstens slutsatser. Andelen fel som kunde ha upptäckts är mycket lägre 2018.

Rekommendation 4 (2015 – Genomförande av extrapolerade korrigeringar)

Kommissionen har fortsatt att genomföra extrapolering av systembaserade fel som har upptäckts av kommissionens revisorer.

Rekommendation 1 (2017 – Horisont 2020)

Kommissionen har fortsatt att göra ytterligare förtydliganden vid behov i uppdateringar av det kommenterade bidragsavtalet. Kommissionen har också infört ett it-system (Personnel Costs Wizard) för att hjälpa stödmottagarna att beräkna sina stödberättigande personalkostnader korrekt. Listan med punkter för olika länder uppdaterades två gånger 2017 och en gång 2018.

Rekommendation 2 (2017 – FSE)

Kommissionen anser att denna rekommendation till fulo har genomförts eftersom den har förtydligat de berörda frågorna genom en vägledning som offentliggjordes i januari 2019 på Ineas webbplats.

Kapitel 6 – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Inledning

Kort beskrivning av ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

6.4. Tredje strecksatsen.
  Regelbundna revisioner utgör en del av kommissionens bedömning som innefattar en grundlig och uttömmande skrivbordsgranskning av samtliga garantipaket. Dessa regelbundna revisioner kan leda till ytterligare bedömning av kvarstående felprocentsatser och ge upphov till ytterligare finansiella korrigeringar där så är relevant även efter det år som garantipaketen har mottagits. Efter denna bedömning genomför kommissionen årligen en riskbedömning för att fastställa vilka revisionsmyndigheter och program som kommer att bli föremål för revisioner på plats. Det huvudsakliga syftet med dessa revisioner är att få rimliga garantier på att inga allvarliga brister i systemet förblir oupptäckta eller inte rapporteras av medlemsstaterna och att rapporterade revisionsuttalanden och kvarstående felprocentsatser är tillförlitliga.

| 6.6. | Kontroll- och garantiramen för 2014–2020 ska säkerställa att den kvarstående felprocentsatsen för kostnader som ersätts från EU-budgeten ligger under väsentlighetsgränsen på 2 procent för varje operativt program och bygga på en grundlig genomgång av garantipaketen – inklusive revisionsuttalanden och felprocentsatser – som har skickats av revisionsmyndigheter. När så är nödvändigt gör kommissionen ytterligare finansiella korrigeringar, bland annat nettokorrigeringar, vid betydande kvarstående brister (se också kommissionens svar på revisionsrättens årsrapport 2017, punkterna 6.5–6.15). |
| --- | --- |

6.6.

Del 1 – Transaktionernas korrekthet

Resultat av transaktionsgranskningen och granskningsarbete som vi upprepade

6.14 och 6.15. Kommissionen betonar vikten av det arbete som genomförs av revisionsmyndigheterna när det gäller upptäckten av fel som ledde till väsentliga finansiella korrigeringar och tillbakadragna belopp innan räkenskaperna för 2016–2017 lämnades till kommissionen. Revisionsmyndigheternas grundliga arbete under och fram till avslutandet medförde också väsentliga finansiella korrigeringar för programperioden 2007–2013.

Kommissionen delar inte revisionsrättens bedömning av tre väsentliga felaktigheter under perioden 2014–2020 och två felaktigheter under 2007–2013 (se även kommissionens svar på punkt 6.71). Detta beror på olika tolkningar av tillämpliga nationella regler eller EU-regler och som påverkar den beräknade felprocentsatsen.

Kommissionen hänvisar till de värsta tänkbara scenarierna som redovisades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018, vilka kommissionen anser med hänsyn till de överenskomna felen ger en rimlig uppskattning av felprocentsatserna.

De ökade mängderna attesterade utgifter i medlemsstaterna samt det riskbaserade tillvägagångssätt som kommissionen tillämpade i sina regelefterlevnadsrevisioner förklarar ökningen av de sammanlagda genomsnittliga kvarstående felprocentsatser som har redovisats i var och en av de årliga verksamhetsrapporterna. Kommissionen redovisade i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018 behovet av ytterligare finansiella korrigeringar i vart och ett av de berörda programmen.

Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med förvaltnings- och revisionsmyndigheter i de berörda programmen för att följa upp de överenskomna slutsatserna samt över tid säkerställa en kvarstående felprocentsats som understiger 2 procent för samtliga program.

| 6.17. | År 2018 rapporterade revisionsmyndigheterna för första gången om oriktigheter de hittat i sina revisioner av insatser efter den gemensamma typologi som hade överenskommits med kommissionen och delats mellan medlemsstaterna.
  De flesta oriktigheter som rapporterades gällde icke stödberättigade kostnader, följt av offentlig upphandling och finansieringsinstrument. Detta motsvarar också de vanligaste typerna av oriktigheter som fastställdes av kommissionen och revisionsrättens revisioner i dess kompletterande granskningsresultat, som visas i ruta 6.2. |
| --- | --- |

6.17.

De flesta oriktigheter som rapporterades gällde icke stödberättigade kostnader, följt av offentlig upphandling och finansieringsinstrument. Detta motsvarar också de vanligaste typerna av oriktigheter som fastställdes av kommissionen och revisionsrättens revisioner i dess kompletterande granskningsresultat, som visas i ruta 6.2.

| 6.18. | Resultaten från kommissionens revisioner, där vissa fortfarande är föremål för kontradiktoriska förfaranden, visar relevansen i den riskbedömning som har genomförts.
  Som kommissionen nämnde i sitt svar på punkt 6.20 i årsrapporten för 2016 och på punkt 6.28 i årsrapporten för 2017 har den försett medlemsstaterna med uppdaterade riktlinjer för programperioden 2014–2020. Det borde, i kombination med kravet på förenklade kostnadsalternativ, bidra till att ytterligare höja kvaliteten på förvaltningskontrollerna framöver. Detta beror emellertid på om det finns tillgänglig personal för att hantera den ökande mängden av deklarerade utgifter och på stabiliteten av erfaren personal som krävs i de berörda förvaltningarna.
  Typologin i de granskningsiakttagelser som revisionsmyndigheterna har rapporterat till förvaltningsmyndigheterna ger dem dessutom möjlighet att integrera de mer frekventa felkällorna i sina riskbedömningar och anpassa deras förvaltningskontroller och verktyg därefter. |
| --- | --- |

6.18.

Som kommissionen nämnde i sitt svar på punkt 6.20 i årsrapporten för 2016 och på punkt 6.28 i årsrapporten för 2017 har den försett medlemsstaterna med uppdaterade riktlinjer för programperioden 2014–2020. Det borde, i kombination med kravet på förenklade kostnadsalternativ, bidra till att ytterligare höja kvaliteten på förvaltningskontrollerna framöver. Detta beror emellertid på om det finns tillgänglig personal för att hantera den ökande mängden av deklarerade utgifter och på stabiliteten av erfaren personal som krävs i de berörda förvaltningarna.

Typologin i de granskningsiakttagelser som revisionsmyndigheterna har rapporterat till förvaltningsmyndigheterna ger dem dessutom möjlighet att integrera de mer frekventa felkällorna i sina riskbedömningar och anpassa deras förvaltningskontroller och verktyg därefter.

6.20 och 6.21. Vid två fel med betydande inverkan (se kommissionens svar på punkt 6.14), ansåg inte kommissionen att någon överträdelse hade skett utan att de överensstämde med tillämpliga nationella regler och/eller EU-regler. Kommissionen anser således att vare sig det relevanta projektet, mottagaren eller kostnaderna var stödberättigade.

När det gäller de bekräftade fallen understryker kommissionen att den kommer att göra en uppföljning och vidta alla åtgärder som anses nödvändiga.

| 6.22. | Sedan förra året har kommissionen antagit riktlinjer och lämnat förtydliganden om stödberättigande mervärdesskatt till medlemsstaterna.
  I sitt förslag till den rättsliga ramen för 2021–2027 föreslog kommissionen en enklare regel för stödberättigande mervärdesskatt, baserat på en tröskel för projektens totala kostnader och utan hänsyn till stödmottagarens privata eller offentliga status. Kommissionen anser att en sådan regel avsevärt minskar risken för inkonsekvent eller felaktig tolkning av reglerna för stödberättigande. |
| --- | --- |

6.22.

I sitt förslag till den rättsliga ramen för 2021–2027 föreslog kommissionen en enklare regel för stödberättigande mervärdesskatt, baserat på en tröskel för projektens totala kostnader och utan hänsyn till stödmottagarens privata eller offentliga status. Kommissionen anser att en sådan regel avsevärt minskar risken för inkonsekvent eller felaktig tolkning av reglerna för stödberättigande.

| 6.23. | Kommissionen håller med om att nationell överreglering principiellt bidrar till onödig komplexitet och är en källa till fel. Kommissionen rekommenderar även fortsättningsvis att programmyndigheterna tillämpar förenkling på nationell nivå varje gång som sådana komplexa regler identifieras. Se även kommissionens svar på punkt 6.14. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | Kommissionen håller med om att förenklade kostnadsalternativ erfarenhetsmässigt ger mindre upphov till fel.
  Den nyligen antagna omnibusförordningen erbjuder fler möjligheter att använda förenklade kostnadsalternativ. I kommissionens förslag för programperioden 2021–2027 utökade kommissionen dessutom räckvidden för obligatorisk och frivillig användning av förenklade kostnadsalternativ för att minska den administrativa bördan för stödmottagarna, öka inriktningen på resultat och ytterligare minska risken för fel. |
| --- | --- |

6.24.

Den nyligen antagna omnibusförordningen erbjuder fler möjligheter att använda förenklade kostnadsalternativ. I kommissionens förslag för programperioden 2021–2027 utökade kommissionen dessutom räckvidden för obligatorisk och frivillig användning av förenklade kostnadsalternativ för att minska den administrativa bördan för stödmottagarna, öka inriktningen på resultat och ytterligare minska risken för fel.

| 6.26. | Kommissionen fortsätter med genomförandet av sin uppdaterade handlingsplan för offentlig upphandling, som syftar till att förbättra efterlevnaden av förfarandena för offentlig upphandling i sammanhållningspolitiken. Särskild tonvikt lades under 2018 på ytterligare professionalisering av offentlig upphandling, vilket är i linje med det paket om offentlig upphandling som antogs av kommissionen i oktober 2017.
  Kommissionen framhåller den nyligen uppdaterade riktlinjen för standardiserad finansiell korrigering av fel i offentlig upphandling. Dessa riktlinjer syftar till att få ett enhetligt genomförande enligt principen om likabehandling mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.26.

Kommissionen framhåller den nyligen uppdaterade riktlinjen för standardiserad finansiell korrigering av fel i offentlig upphandling. Dessa riktlinjer syftar till att få ett enhetligt genomförande enligt principen om likabehandling mellan medlemsstaterna.

6.27 och 6.28. Kommissionen noterar att revisionsmyndigheterna identifierade majoriteten av överträdelserna i samband med offentlig upphandling i de transaktioner som granskades av revisionsrätten. Detta visar att revisionsmyndigheterna har bättre kapacitet att upptäcka denna typ av fel. Den stora andelen fel vid offentliga upphandlingar som har gjorts av förvaltningsmyndigheter och förmedlande organ visar dock att det krävs kontinuerliga åtgärder för att säkerställa att dessa fel upptäcks vid kontroller på lägsta förvaltningsnivå. Kommissionen kommer att följa upp dessa fall och genomföra fler nödvändiga finansiella korrigeringar, samt nettokorrigeringar när rättsliga villkor är tillämpliga.

6.30 till 6.32. Tre av de kvantifierbara fel som upptäcktes i revisionsrättens stickprov beror på ett problem i ett nationellt statligt stödprogram som hade bestämmelser som inte var förenliga med EU:s regler för statligt stöd. Kommissionen hade tidigare identifierat denna bristande efterlevnad och redan begärt av den berörda medlemsstaten att vidta nödvändiga korrigerande åtgärder och att omgående ändra sina rutiner. Medlemsstaten har därför ändrat sin lagstiftning med omedelbar verkan inför framtida fall, vilket eliminerar denna specifika svaghet i systemet.

Kommissionen känner inte till liknande överträdelser i andra medlemsstater i samband med räkenskaperna för 2016–2017.

I ett av de andra sju fall som identifierades av revisionsrätten hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 6.14.

6.36 till 6.38. När det gäller finansieringsinstrument som förvaltas av EIB-gruppen fastställs i den reviderade artikel 40 i förordningen om gemensamma bestämmelser en ny säkerhetsmodell, som särskilt omfattar kontrollrapporter samt revisionsrapporter utförda av externa revisorer från Europeiska investeringsbanken/Europeiska investeringsfonden (EIB/EIF), vars modeller har godkänts i en genomförandeakt. Därmed tillgodoses rekommendation 1 i revisionsrättens årsrapport för 2017 om att tillhandahålla begärda säkerheter.

EIF har bekräftat att den är beredd att frivilligt utöka användningen av de nya typerna av revisionsrapporter till alla program inom SMF-initiativet.

| 6.39. | Kommissionen betonar att skyldigheten för medlemsstaternas myndigheter att utbetala hela beloppet av det offentliga stödet inom 90 dagar har respekterats fullt ut i mer än 97 procent av de granskade transaktionerna.
  I en medlemsstat (Frankrike) väntar emellertid myndigheterna på att stödmottagaren (utbildningsleverantören) ska skicka sin slutgiltiga genomföranderapport innan den sista delsumman (10 procent) betalas ut. |
| --- | --- |

6.39.

I en medlemsstat (Frankrike) väntar emellertid myndigheterna på att stödmottagaren (utbildningsleverantören) ska skicka sin slutgiltiga genomföranderapport innan den sista delsumman (10 procent) betalas ut.

Bedömning av revisionsmyndigheternas arbete

| 6.40. | Kommissionen anser att den praxis som har identifierats i de två berörda programmen att inte betala ut hela beloppet av det offentliga stödet inom 90 dagar till stödmottagaren kan vara motiverat i de fall det finns behov av att analysera huruvida hela beloppet faktiskt skulle utbetalas till stödmottagaren innan EU:s slutliga belopp kunde beräknas och betalas.
  I det specifika fallet med Tyskland är överföringen av ESF-komponenten av den förvaltande myndigheten till den slutliga stödmottagaren ("Bundesagentur für Arbeit") – efter återbetalning av kommissionen – en administrativ intern åtgärd mellan det tyska federala arbetsmarknads- och socialministeriet och stödmottagaren. Denna överföring gäller endast en åtgärd i det operativa programmet. |
| --- | --- |

6.40.

I det specifika fallet med Tyskland är överföringen av ESF-komponenten av den förvaltande myndigheten till den slutliga stödmottagaren ("Bundesagentur für Arbeit") – efter återbetalning av kommissionen – en administrativ intern åtgärd mellan det tyska federala arbetsmarknads- och socialministeriet och stödmottagaren. Denna överföring gäller endast en åtgärd i det operativa programmet.

| 6.42. | Revisionsmyndigheterna garanterar att representativiteten i deras stickprov ligger på nivån för varje operativt program eller grupp av operativa program. Med denna strategi kan kommissionen i de årliga verksamhetsrapporterna redovisa detaljerad information från det operativa programmets nivå och även få en försäkran från varje operativt program.
  Kommissionen fortsätter sitt omfattande samarbete med samtliga revisionsmyndigheter för att säkerställa att de arbetar enligt förväntade standarder. Samarbetet omfattar olika vägledningar om garantipaketen, utarbetande av en metod för revision av finansieringsinstrument, tekniska möten för att diskutera metodologiska frågor, utveckling av gemensamma och överenskomna stickprovstekniker för att säkerställa representativa och tillförlitliga felprocentsatser (omfattande vägledning) och antagande av gemensamma revisionsverktyg och checklistor.
  Kommissionens eget grundliga skrivbordsarbete och riskbaserade revisionsarbete på plats ledde till att den i respektive årliga verksamhetsrapporter från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering rapporterade om 40 program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 47 inom ESF/Sysselsättningsinitiativet för unga, för vilka den ansåg att den kvarvarande felprocentsatsen översteg 2 procent. Detta berodde på skriv- eller räknefel, oupptäckta problem som kommissionen hittat i analysen av årliga kontrollrapporter eller revisionsmyndigheternas arbetsdokument eller på otillräckliga korrigeringar på medlemsstatsnivå.
  Kommissionen arbetar med de berörda revisionsmyndigheterna för att förbättra deras arbete i framtiden. |
| --- | --- |

6.42.

Kommissionen fortsätter sitt omfattande samarbete med samtliga revisionsmyndigheter för att säkerställa att de arbetar enligt förväntade standarder. Samarbetet omfattar olika vägledningar om garantipaketen, utarbetande av en metod för revision av finansieringsinstrument, tekniska möten för att diskutera metodologiska frågor, utveckling av gemensamma och överenskomna stickprovstekniker för att säkerställa representativa och tillförlitliga felprocentsatser (omfattande vägledning) och antagande av gemensamma revisionsverktyg och checklistor.

Kommissionens eget grundliga skrivbordsarbete och riskbaserade revisionsarbete på plats ledde till att den i respektive årliga verksamhetsrapporter från GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering rapporterade om 40 program inom Eruf/Sammanhållningsfonden och 47 inom ESF/Sysselsättningsinitiativet för unga, för vilka den ansåg att den kvarvarande felprocentsatsen översteg 2 procent. Detta berodde på skriv- eller räknefel, oupptäckta problem som kommissionen hittat i analysen av årliga kontrollrapporter eller revisionsmyndigheternas arbetsdokument eller på otillräckliga korrigeringar på medlemsstatsnivå.

Kommissionen arbetar med de berörda revisionsmyndigheterna för att förbättra deras arbete i framtiden.

| 6.43. | När det gäller de typer av fel som har upptäckts av medlemsstaterna och EU:s revisorer hänvisar kommissionen till sitt svar på punkterna 6.17 och 6.18.
  Kommissionen håller med om att det krävs fler förbättringar i vissa förvaltnings- och kontrollsystem för att säkerställa att alla fel snabbt upptäcks och korrigeras, vilket rapporterades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018. |
| --- | --- |

6.43.

Kommissionen håller med om att det krävs fler förbättringar i vissa förvaltnings- och kontrollsystem för att säkerställa att alla fel snabbt upptäcks och korrigeras, vilket rapporterades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018.

6.44 och 6.45. Kommissionen har tagit fram en grundlig och detaljerad vägledning för stickprovsförfaranden för att ytterligare klargöra vilka bestämmelser som gäller enligt artikel 127 i förordningen om gemensamma bestämmelser och i förordning (EU) nr 480/2014, men också för att säkerställa en harmoniserad, överenskommen och samordnad genomföranderam för revisionsmyndigheterna. Kommissionen understryker att det för stickprovsmetoderna krävs en sakkunnig bedömning på olika stadier i processen som kan leda att olika aktörer gör olika bedömningar.

Kommissionen fortsätter att föra en teknisk dialog med revisionsrätten för att säkerställa en gemensam förståelse och för att ge revisionsmyndigheterna den säkerhet som krävs.

Ruta 6.6 –

När det gäller bristerna i den stickprovsmetod som användes för ett tyskt operativt program drog kommissionen slutsatsen att den felprocentsats som stickprovsmetoden resulterade i var acceptabel, med hänsyn till dess vägledande anvisningar för stickprov. Kommissionen uppmanade dock revisionsmyndigheten att ändra sin stickprovsmetod till MUS-metoden (monetary unit sampling) för de kommande åren. Detta godkändes och genomfördes.

6.46 och 6.47. Kommissionen välkomnar de förbättringar som revisionsrätten noterade i punkt 6.48 som gäller revisionsmyndigheternas dokumentation. Efter revisionsrättens rekommendation 2017 har kommissionen inrättat en arbetsgrupp där flera revisionsmyndigheter deltar och revisionsrätten fungerar som observatör. Målet är att skapa en gemensam förståelse och en praxis på detta område med vederbörlig hänsyn till behovet av en lämplig balans för att säkerställa sunda och effektiva administrativa förfaranden.

Kommissionen kommer även fortsättningsvis att ha ett nära samarbete med revisionsmyndigheterna för att hantera de problem som revisionsrätten lyfter fram genom utbyte av bästa praxis, revisionsverktyg och revisionsmetoder, bland annat kommissionens egna checklistor.

| 6.48. | Kommissionen välkomnar den förbättring som revisionsrätten noterade. Kommissionen bekräftar också att den kontinuerligt arbetar med programmyndigheterna och i synnerhet med revisionsmyndigheterna för att stärka deras kapacitet att förebygga och korrigera fel och därmed bidra till säkerhetsprocessen. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.50. | Kommissionen konstaterar att de sju fel som revisionsrätten hänvisar till i detta stycke hade en begränsad inverkan på de felprocentsatser som de berörda revisionsmyndigheterna rapporterade för dessa program. Kommissionen kommer dock att fortsätta arbeta med revisionsmyndigheterna för korrekt behandling och kvantifiering av fel. |
| --- | --- |

6.50.

Kommissionens säkerhetsarbete och rapportering av kvarstående felprocentsatser i de årliga verksamhetsrapporterna

| 6.51. | I medlemsstaternas kontrollförfaranden ingår tre programmyndigheter: förvaltande, attesterande och reviderande myndigheter som var och en är ansvarig för att utföra förvaltningskontroller (första försvarslinjen mot fel), genom attestering bekräfta utgifternas laglighet och korrekthet i räkenskaperna med hänsyn till alla tillgängliga kontrollresultat samt genomföra revisioner för att tillhandahålla revisionsuttalanden. Generaldirektoraten drar i sina årliga verksamhetsrapporter slutsatser om de tre aspekter som är kopplade till dessa kontroller, vilka är effektiviteten i förvaltnings- och kontrollsystemen, räkenskapernas godtagbarhet och de underliggande utgifternas laglighet och korrekthet efter att ha bedömt de inlämnade garantipaketen. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.53. | Båda generaldirektoraten rapporterade regelbundet den centrala resultatindikatorn baserat på det utförda revisionsarbetet och revisionsbevis som fanns tillgängliga vid antagandet av deras respektive årliga verksamhetsrapporter. Det ”sämsta tänkbara” scenariot uppskattades med hjälp av konservativa schablonbelopp i programmen där felprocentsatserna fortfarande befann sig i det kontradiktoriska förfarandet och därmed ännu inte bekräftats. I det sämsta tänkbara scenariot ingår också riskerna för att det fortfarande finns oupptäckta fel i de utvalda årsrapporter som ännu inte har granskats av kommissionen. Båda generaldirektoraten gör öppenhetsinsatser genom att redovisa all relevant information från operativa program i sina respektive årliga verksamhetsrapporter (bilaga 10 B).
  Kommissionen tar också i möjligaste mån hänsyn till resultaten av revisionsrättens arbete. Kommissionen antog ett försiktigt tillvägagångssätt och använde ett sämsta tänkbara scenario för de berörda operativa programmen medan revisionsrättens arbete pågick och de preliminära resultaten inte var klara förrän regleringsförfarandet var slutfört. |
| --- | --- |

6.53.

Kommissionen tar också i möjligaste mån hänsyn till resultaten av revisionsrättens arbete. Kommissionen antog ett försiktigt tillvägagångssätt och använde ett sämsta tänkbara scenario för de berörda operativa programmen medan revisionsrättens arbete pågick och de preliminära resultaten inte var klara förrän regleringsförfarandet var slutfört.

6.54 och 6.55. För att bidra till den gemensamma rapportering av 2018 års utgifter genomförde båda generaldirektoraten en riskbedömning vid betalning och avslutande genom att ha en konservativ hållning baserad på de bekräftade kvarstående felprocentsatserna för 2016–2017. De icke-bekräftade kvarstående felprocentsatserna för 2017–2018 används endast om de är högre än de bekräftade felprocentsatserna för 2016–2017. Kommissionen understryker att, när en årlig verksamhetsrapport undertecknas, täcks de utgifter som redovisats under kalenderåret av kvarhållningen på 10 procent för mellanliggande betalningar.

| 6.56. | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 6.14. Kommissionen anser att den uppskattade risken vid betalning som redovisas i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten (AMPR) ger en rättvisande bild av risken för lagligheten och korrektheten i de relevanta utgifterna inom sammanhållningsområdet som gjordes under 2018, vilket avser en annan period än den som granskades av revisionsrätten. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.60. | Förutom regelefterlevnadsrevisioner genomförde kommissionen under 2018 27 tidiga förebyggande systemrevisioner för ändamålsenlig funktion av system för administrativ kontroll och 14 informationsuppdrag till revisionsmyndigheterna för att granska innehållet i de årliga kontrollrapporterna och klargöra frågor i samband med skrivbordsgranskningen. Detta bidrar till säkerhetsprocessen. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.62. | Kommissionen har utformat sitt säkerhetssystem så att generaldirektoraten kan tillhandahålla säkerheter för vart och ett av de 419 enskilda operativa programmen, enligt deras skyldighet som utanordnare genom delegering. Denna säkerhetsmodell bygger på en kostnadseffektiv revisionsmetod i två steg: en systematisk skrivbordsgranskning för samtliga operativa program och kompletterande regelefterlevnadsrevisioner på plats för utvalda operativa program. Kommissionen anser att den har rimlig säkerhet beträffande de underliggande utgifternas laglighet och korrekthet med undantag för program där eventuellt ytterligare finansiella korrigeringar redovisades (se kommissionens svar på punkt 6.42).
  Dessutom redovisas en aggregerad central resultatindikator i de årliga verksamhetsrapporterna som ett vägt genomsnitt av alla bekräftade felprocentsatser. Kommissionen rapporterade också ett ”sämsta tänkbara”-scenario med hänsyn till alla uppgifter som fortfarande håller på att valideras (se kommissionens svar på punkt 6.53). |
| --- | --- |

6.62.

Dessutom redovisas en aggregerad central resultatindikator i de årliga verksamhetsrapporterna som ett vägt genomsnitt av alla bekräftade felprocentsatser. Kommissionen rapporterade också ett ”sämsta tänkbara”-scenario med hänsyn till alla uppgifter som fortfarande håller på att valideras (se kommissionens svar på punkt 6.53).

| 6.63. | För varje regelefterlevnadsrevision bedömer kommissionens revisorer risken för att liknande fel som har upptäckts ska upprepas i den oreviderade delen av revisionsmyndighetens stickprov. När så är fallet tillämpas lämpliga schablonbelopp för att uppskatta den sämsta tänkbara kvarstående felprocentsatsen i de årliga verksamhetsrapporterna (se punkt 6.53). |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Det är inte alltid möjligt att varje år tillhandahålla en definitiv bekräftad kvarstående felprocentsats för varje operativt program. Flera faktorer kan bidra till att försena en sådan bedömning, exempelvis kontradiktoriska förfaranden i kommissionens regelefterlevnadsrevisioner eller att kommissionen behöver göra ytterligare kontroller, vilket tillåts enligt förordningen fram till slutet av den period som stödmottagarna är skyldiga att spara styrkande handlingar.
  Detta var under räkenskapsåret 2016/2017 fallet för 40 respektive 47 program inom GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, vilket förklarades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018. För dessa program kommer kommissionen att tillämpa de ytterligare finansiella korrigeringar som krävs för att den kvarvarande felprocenten ska understiga 2 procent. |
| --- | --- |

6.64.

Detta var under räkenskapsåret 2016/2017 fallet för 40 respektive 47 program inom GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering, vilket förklarades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018. För dessa program kommer kommissionen att tillämpa de ytterligare finansiella korrigeringar som krävs för att den kvarvarande felprocenten ska understiga 2 procent.

| 6.66. | Kommissionen anser att utgifterna som attesterades vid avslutandet av det berörda paketet överensstämmer med gällande förordningar, i linje med kommissionens svar på revisionsrättens årsrapport 2016, i vilken två identiska fel identifierades. |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | Efter en slutgiltig utredningsrapport från Olaf gavs ekonomiska rekommendationer för ett projekt som ingår i det ungerska avslutandepaketet. Oavsett de relaterade utgifterna redovisade programmet tillräckligt med stödberättigande utgifter för att kommissionen ska kunna fortsätta med det partiella avslutandet. Efter Olaf-rapporten lade den behöriga domstolen i en medlemsstat i slutet av 2018 ned åtalet mot uppdragstagaren. Utredningen i den andra medlemsstaten pågår fortfarande. Kommissionen kommer att följa utvecklingen i detta fall och förhindra risken för oriktiga belopp i slutbetalningen. |
| --- | --- |

6.67.

6.68 till 6.70. Bestämmelserna för avslutande i förordningen om gemensamma bestämmelser täcker logiskt de specifika utgifter som måste hanteras vid avslutandet, till exempel reglering av de förskott som har betalats till genomförda finansieringsinstrument jämfört med utbetalda förskott (artikel 42 i förordningen om gemensamma bestämmelser). Majoriteten av utgifterna för de flesta operativa programmen kommer att ha gått igenom de årliga räkenskaperna och därmed vara definitiva.

Kommissionen anser att snabbt utformade riktlinjer kommer att vara användbara med tanke på de operativa programmens avslutande år 2025. Sådana riktlinjer kan ytterligare förtydliga mallen för den slutliga genomföranderapporten (artikel 142 i förordningen om gemensamma bestämmelser) för att säkerställa att den innehåller all ändamålsenlig information och som för 2007–2013 kan tydliggöra behandlingen vid avslutande av olika frågor, som avräkning av kvarstående förskott på statligt stöd (artikel 131.5 i förordningen om gemensamma bestämmelser), intäkter som har genererats efter avslutat projekt (artikel 61 i förordningen om gemensamma bestämmelser), oavslutade projekt (artikel 2.14 i förordningen om gemensamma bestämmelser), etappindelning av projekt, övre gräns för den slutliga EU-betalningen (artikel 129 i förordningen om gemensamma bestämmelser), etc.

Slutsats och rekommendationer

| 6.71. | Kommissionen redovisade med fullständig insyn i sina årliga verksamhetsrapporter för 2018 att det finns en risk att felprocentsatsen förblir betydande för 40 respektive 47 program inom GD Regional- och stadspolitik och GD Sysselsättning, socialpolitik och inkludering. Kommissionen redovisade de berörda programmen i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018. Enligt reglerna för 2014–2020 är kommissionen skyldig att göra ytterligare finansiella korrigeringar för dessa program, inklusive nettokorrigeringar där rättsliga villkor gäller.
  De ökade mängderna attesterade utgifter i medlemsstaterna samt det riskbaserade tillvägagångssätt som kommissionen använde i sina regelefterlevnadsrevisioner förklarar ökningen av de genomsnittliga sammanlagda kvarstående felprocentsatser som har rapporterats i kommissionens respektive årliga verksamhetsrapporter jämfört med 2017.
  Kommissionen delar dock inte revisionsrättens bedömning av tre väsentliga felaktigheter under 2014–2020 och två felaktigheter under 2007–2013. Detta beror på olika tolkningar av tillämpliga nationella regler eller EU-regler, vilket påverkar den beräknade felprocentsatsen.
  Kommissionen hänvisar till de värsta tänkbara scenarier som redovisades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018, vilka kommissionen med hänsyn till de överenskomna felen anser ger en rimlig uppskattning av felprocentsatserna.
  Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med förvaltnings- och revisionsmyndigheterna i de berörda programmen för att följa upp de överenskomna slutsatserna samt över tid säkerställa en kvarstående felnivå som understiger 2 procent för samtliga program. Förordningen ger kommissionen alla nödvändiga tillsynsverktyg för att stoppa mellanliggande betalningar eller utbetalning av det årliga saldot samt att göra ytterligare finansiella korrigeringar för att säkerställa att alla program med tiden har en godtagbar kvarstående felprocentsats. |
| --- | --- |

6.71.

De ökade mängderna attesterade utgifter i medlemsstaterna samt det riskbaserade tillvägagångssätt som kommissionen använde i sina regelefterlevnadsrevisioner förklarar ökningen av de genomsnittliga sammanlagda kvarstående felprocentsatser som har rapporterats i kommissionens respektive årliga verksamhetsrapporter jämfört med 2017.

Kommissionen delar dock inte revisionsrättens bedömning av tre väsentliga felaktigheter under 2014–2020 och två felaktigheter under 2007–2013. Detta beror på olika tolkningar av tillämpliga nationella regler eller EU-regler, vilket påverkar den beräknade felprocentsatsen.

Kommissionen hänvisar till de värsta tänkbara scenarier som redovisades i de årliga verksamhetsrapporterna för 2018, vilka kommissionen med hänsyn till de överenskomna felen anser ger en rimlig uppskattning av felprocentsatserna.

Kommissionen kommer att fortsätta sitt nära samarbete med förvaltnings- och revisionsmyndigheterna i de berörda programmen för att följa upp de överenskomna slutsatserna samt över tid säkerställa en kvarstående felnivå som understiger 2 procent för samtliga program. Förordningen ger kommissionen alla nödvändiga tillsynsverktyg för att stoppa mellanliggande betalningar eller utbetalning av det årliga saldot samt att göra ytterligare finansiella korrigeringar för att säkerställa att alla program med tiden har en godtagbar kvarstående felprocentsats.

| 6.72. | Kommissionen framhåller revisionsmyndigheternas viktiga arbete med att upptäcka fel som har lett till detaljerade revisionsuttalanden för samtliga program, inklusive negativa uttalanden i elva fall, och betydande finansiella korrigeringar i årsredovisningar och vid avslutande.
  Kommissionen redovisade i respektive årliga verksamhetsrapporter för 2018 att ytterligare förbättringar måste genomföras för sju revisionsmyndigheter. Utifrån kommissionens detaljerade utvärdering av varje revisionsmyndighet och program ansågs revisionsmyndigheterna i övrigt fungera bra, eller att endast små förbättringar behövdes.
  Kommissionen förlitar sig därmed generellt på revisionsmyndigheternas arbete, med undantag för ett begränsat antal fall för vilka specifika reservationer redovisades och handlingsplaner togs fram för att begära nödvändiga förbättringar. |
| --- | --- |

6.72.

Kommissionen redovisade i respektive årliga verksamhetsrapporter för 2018 att ytterligare förbättringar måste genomföras för sju revisionsmyndigheter. Utifrån kommissionens detaljerade utvärdering av varje revisionsmyndighet och program ansågs revisionsmyndigheterna i övrigt fungera bra, eller att endast små förbättringar behövdes.

Kommissionen förlitar sig därmed generellt på revisionsmyndigheternas arbete, med undantag för ett begränsat antal fall för vilka specifika reservationer redovisades och handlingsplaner togs fram för att begära nödvändiga förbättringar.

| 6.73. | Kommissionen anser att den har ett effektivt tillvägagångssätt för att få en rimlig försäkran om att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar.
  Kommissionen har utformat sitt säkerhetssystem så att generaldirektoraten kan tillhandahålla säkerhet för vart och ett av de 419 enskilda operativa programmen, i linje med deras skyldighet som utanordnare genom delegering. Denna säkerhetsmodell bygger på en proportionell, administrativt kostnadseffektiv revisionsmetod i två steg: en systematisk skrivbordsgranskning för samtliga operativa program och kompletterande regelefterlevnadsrevisioner på plats för utvalda operativa program. Kommissionen anser att den har rimlig säkerhet för lagligheten och korrektheten i de underliggande utgifterna, med undantag för program i vilka kommissionen rapporterade om eventuella ytterligare finansiella korrigeringar.
  I de årliga verksamhetsrapporterna för 2018 presenterade kommissionen inte bara sin uppskattning av de totala kvarstående felprocentsatserna, utan också de sämsta tänkbara scenarierna (inklusive i förekommande fall revisionsrättens granskningsresultat). För vissa program där kommissionen hade indikationer på att vissa fel kanske inte hade upptäckts användes schablonbelopp. |
| --- | --- |

6.73.

Kommissionen har utformat sitt säkerhetssystem så att generaldirektoraten kan tillhandahålla säkerhet för vart och ett av de 419 enskilda operativa programmen, i linje med deras skyldighet som utanordnare genom delegering. Denna säkerhetsmodell bygger på en proportionell, administrativt kostnadseffektiv revisionsmetod i två steg: en systematisk skrivbordsgranskning för samtliga operativa program och kompletterande regelefterlevnadsrevisioner på plats för utvalda operativa program. Kommissionen anser att den har rimlig säkerhet för lagligheten och korrektheten i de underliggande utgifterna, med undantag för program i vilka kommissionen rapporterade om eventuella ytterligare finansiella korrigeringar.

I de årliga verksamhetsrapporterna för 2018 presenterade kommissionen inte bara sin uppskattning av de totala kvarstående felprocentsatserna, utan också de sämsta tänkbara scenarierna (inklusive i förekommande fall revisionsrättens granskningsresultat). För vissa program där kommissionen hade indikationer på att vissa fel kanske inte hade upptäckts användes schablonbelopp.

| 6.74. | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 6.56. Kommissionen anser att den uppskattade risken vid betalning som redovisas i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten (AMPR) ger en rättvisande bild av risken för lagligheten och korrektheten i de relevanta utgifterna inom sammanhållningsområdet som gjordes under 2018, vilket avser en annan period än den som granskades av revisionsrätten. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Kontroll- och garantiramen utformades för att säkerställa en årlig kvarstående felprocentsats som understiger 2 procent för varje program. Kommissionen drog slutsatsen att detta var fallet för majoriteten av programmen (70 procent) men medgav att detta inte gällde för 30 procent av de program som tydligt identifierades i kommissionens årliga verksamhetsrapporter för 2018. I dessa och i de bekräftade fallen där revisionsrätten fann ytterligare fel kommer kommissionen att följa upp och göra de finansiella korrigeringar som krävs, samt nettokorrigeringar när de villkor som har fastställts av medlagstiftaren har uppfyllts.
  När det gäller dessa program håller kommissionen med om att ytterligare förbättringar behövs. Förvaltnings- och revisionsmyndigheterna måste förstärka sina respektive förvaltningskontroller och revisioner för att lättare kunna förhindra fel under kommande räkenskapsår. Kommissionen kommer att samarbeta med de berörda myndigheterna för att förbättra deras kontrollförfaranden. |
| --- | --- |

6.75.

När det gäller dessa program håller kommissionen med om att ytterligare förbättringar behövs. Förvaltnings- och revisionsmyndigheterna måste förstärka sina respektive förvaltningskontroller och revisioner för att lättare kunna förhindra fel under kommande räkenskapsår. Kommissionen kommer att samarbeta med de berörda myndigheterna för att förbättra deras kontrollförfaranden.

| 6.76. | I de två rekommendationerna från tidigare år där enligt revisionsrätten inga åtgärder hade vidtagits noterar kommissionen följande:






  — | En av rekommendationerna har inte godtagits av kommissionen och kräver därför inga åtgärder. |
| --- | --- | --- |

6.76.

—

En av rekommendationerna har inte godtagits av kommissionen och kräver därför inga åtgärder.

| — | Åtgärder har vidtagits för att förtydliga och förenkla reglerna för stödberättigande mervärdesskatt i kommissionens förslag till rättsliga ramar efter 2020. |
| --- | --- |

—

Åtgärder har vidtagits för att förtydliga och förenkla reglerna för stödberättigande mervärdesskatt i kommissionens förslag till rättsliga ramar efter 2020.

Se även kommissionens svar på bilaga 6.3.

Rekommendation 6.1 (revisionsarrangemang för program inom initiativet för små och medelstora företag)

Kommissionen godtar rekommendationen.

| a) | En reviderad artikel 40 i förordningen om gemensamma bestämmelser fastställer en ny säkerhetsmodell, som omfattar i synnerhet kontrollrapporter samt revisionsrapporter från externa revisorer från EIB/EIF, vars modeller har godkänts i en genomförandeakt.
  EIF har bekräftat att den är beredd att frivilligt utöka användningen av de nya typerna av revisionsrapporter till alla program inom SMF-initiativet. Den nya säkerhetsmodellen i förordningen om gemensamma bestämmelser och det frivilliga genomförandet av granskningsrapporterna till initiativet för små och medelstora företag anses tillgodose rekommendationen. |
| --- | --- |

a)

EIF har bekräftat att den är beredd att frivilligt utöka användningen av de nya typerna av revisionsrapporter till alla program inom SMF-initiativet. Den nya säkerhetsmodellen i förordningen om gemensamma bestämmelser och det frivilliga genomförandet av granskningsrapporterna till initiativet för små och medelstora företag anses tillgodose rekommendationen.

Rekommendation 6.2 (omotiverat innehållna betalningar av myndigheter i medlemsstaterna)

Kommissionen godtar denna rekommendation och kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att förvaltnings- och revisionsmyndigheterna är uppmärksamma på att artikel 132 i förordningen om gemensamma bestämmelser följs.

Rekommendation 6.3 (avslutandearrangemang för 2014–2020)

Kommissionen granskar systematiskt varje program före avslutandet för att säkerställa att nivån på oriktiga utgifter ligger under väsentlighetskriterierna. Detta kommer också att vara fallet för programmen för 2014–2020, vars avslutande i förordningen planeras till 2023.

| a) | Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att med tanke på dess framtida riktlinjer om avslutande till medlemsstaterna fastställa vilka huvudsakliga risker som kan påverka avslutandet av programmen för 2014–2020, baserat på lärdomarna under programmets genomförande. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen godtar rekommendationen och kommer att med tanke på dess framtida riktlinjer om avslutande till medlemsstaterna fastställa vilka huvudsakliga risker som kan påverka avslutandet av programmen för 2014–2020, baserat på lärdomarna under programmets genomförande.

| b) | Kommissionen godtar av principskäl denna del av rekommendationen, men anser att det inte finns något brådskande behov av att utveckla sådana riktlinjer på grund av den föreskrivna tidsplanen för avslutande som förutses år 2025. I sådana riktlinjer för avslutande bör dessutom hänsyn tas till erfarenheterna från programmens genomförande. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen godtar av principskäl denna del av rekommendationen, men anser att det inte finns något brådskande behov av att utveckla sådana riktlinjer på grund av den föreskrivna tidsplanen för avslutande som förutses år 2025. I sådana riktlinjer för avslutande bör dessutom hänsyn tas till erfarenheterna från programmens genomförande.

Del 2 – Bedömning av projektresultat

| 6.81. | Kommissionen konstaterar att det inte finns något rättsligt krav för att fastställa resultatindikatorer på projektnivå. I de förordningar som styr fonderna för perioden 2007–2013 och 2014–2020 nämns termen ”resultatindikatorer” endast i samband med de prioriterade områdena.
  En väl utformad interventionslogik, såsom den beskrivs i de operativa programmen, ska säkerställa att utfall och resultat på projektnivå bidrar till att nå de förväntade resultaten för de operativa programmen, även om man bör komma ihåg att de även påverkas av externa faktorer. |
| --- | --- |

6.81.

En väl utformad interventionslogik, såsom den beskrivs i de operativa programmen, ska säkerställa att utfall och resultat på projektnivå bidrar till att nå de förväntade resultaten för de operativa programmen, även om man bör komma ihåg att de även påverkas av externa faktorer.

6.82 och 6.83. Kommissionen noterar att i 95 procent av de granskade projekten hade utfallsindikatorer eller både utfalls- och resultatindikatorer satts på projektnivå, enligt kraven i EU:s förordningar som gäller för detta utgiftsområde.

Konsekvensbedömningar kommer också att hjälpa till att utvärdera bidrag från medfinansierade verksamheter till det operativa programmets mål. Kommissionen anser att det finns en skillnad mellan direkta resultat på projektets nivå och de resultat som ska uppnås på det operativa programmets nivå.

Kommissionen noterar också att den lagstiftning som styr programperioden 2014–2020 har förbättrat interventionslogiken och inriktningen på resultat.

| 6.84. | Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse att alla granskade medlemsstater har inrättat övervakningssystem för att registrera information om resultat. För 2014–2020 är informationen om politiska resultat en viktig del av den starkare resultatinriktningen, baserad på interventionslogiken och övervakningen av gemensamma indikatorer som årligen rapporteras till kommissionen i årliga genomföranderapporter. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | Med den nyligen genomförda ändringen i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 480/2014 är revisionsmyndigheterna nu skyldiga att utöver systemrevisioner ha med aspekten av resultatuppgifternas tillförlitlighet i sina revisioner av verksamheter. Detta kommer att bidra till ökad kvalitetssäkring och högre tillförlitlighet i de resultatuppgifter som rapporteras till kommissionen. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Kommissionen genomförde totalt 43 riskbaserade revisioner i 17 medlemsstater för att bedöma tillförlitligheten i de resultatuppgifter som rapporterats av medlemsstaterna. I nio fall upptäcktes väsentliga brister. Rekommendationer har lämnats för att förbättra rapporteringen och it-systemen när så behövs samt för att korrigera resultatuppgifter. Lärdomarna från dessa revisioner delades med programmyndigheterna för att öka medvetenheten om resultatuppgifternas tillförlitlighet och ytterligare förbättra rapporteringen. |
| --- | --- |

6.86.

6.87 och 6.88. Det är viktigt att komma ihåg att revisionsrättens urval rörde en blandning av projekt från såväl perioden 2007–2013 som 2014–2020 och att synen på resultat och interventionslogiken för program ändrades väsentligt genom förordningen för 2014–2020. De redovisade resultaten ger därför en begränsad bild av de specifika resultaten hittills för perioden 2014–2020.

Sammantaget konstaterar emellertid kommissionen att 81 procent av projekten helt eller delvis hade nått sina resultatindikatorer, men man bör komma ihåg att resultatindikatorer fortfarande kan utvecklas efter projektets slutförande.

Bilaga 6.3 — Uppföljning av tidigare rekommendationer

Rekommendation 1 (2015 — ESI-fondernas utformning och genomförandemekanism för nästa programperiod)

Kommissionen understryker att dess lagstiftningsförslag innehåller över 80 åtgärder för förenkling som är direkt inspirerade av högnivågruppens förenklingsarbete, tidigare rekommendationer från revisionsrätten och andra intressenters bidrag.

Rekommendation 2 (2015 — ge medlemsstaterna vägledning om hur de kan förenkla och undvika onödigt komplexa och/eller betungande regler)

Kommissionen gör kontinuerliga bedömningar av de nationella reglerna om stödberättigande för de högriskprogram som har valts ut för revisioner på plats. Revisionsmetoden genomfördes för att se till att kommissionens revisorer också rapporterar onödigt komplexa nationella regler som de hittar (nationell överreglering) och exempel på god praxis. Med Omnibus-förordningen tillhandahöll kommissionen även ytterligare förenklade kostnadsalternativ för programmyndigheterna och gav ökad rättssäkerhet genom att fastställa procentsatser i förordningen, som direkt kan användas av programmyndigheter för att minska komplexiteten, förenkla förvaltningen och reglerna för stödmottagarna samt öka rättssäkerheten för alla.

Rekommendation 3 (2015 — förlängning av stödperioden för finansieringsinstrument)

Kommissionen godtog inte denna rekommendation.

Rekommendation 1 (2017 — revisionsarrangemang för EIB/EIF-instrument)

Kommissionen anser att denna rekommendation har behandlats fullt ut för EIB/EIF-instrument utanför programmen som ingår i SMF-initiativet. För operativa program inom SMF-initiativet som antogs före ändringen av Omnibusförordningen hänvisar kommissionen till sitt svar på punkt 6.36.

Rekommendation 2 (2017 — ersättning för mervärdesskatt efter 2020)

Kommissionen godtog endast delar av revisionsrättens rekommendation avseende mervärdesskatt. Kommissionen lade fram ett förslag om att förenkla reglerna för stödberättigande mervärdesskatt för samtliga stödmottagare, oberoende av stödmottagarnas offentliga/privata eller momsrelaterade status för den rättsliga ramen efter 2020. Kommissionen har förklarat logiken i sitt förslag och de svårigheter som revisionsrättens rekommendation skulle innebära (se kommissionens svar på revisionsrättens rekommendation i årsrapporten 2017 och dess svar på punkterna 6.31 till 6.35 i årsrapporten 2015).

Rekommendation 3 (2017 — kontroll av revisionsmyndigheternas arbete)

Kommissionen följer upp alla revisionsrättens rekommendationer i samband med övervakning och stöd till revisionsmyndigheternas arbete och har tillhandahållit ytterligare vägledning om behandling av förskott till finansieringsinstrument, förskott till statligt stöd, checklista för revision och revisionsdokumentation.

Rekommendation 6 (2017 — tillräckliga kontroller av revisionsmyndigheternas arbete, vilket ska redovisas i de årliga verksamhetsrapporter som offentliggörs året efter det att räkenskaperna har godkänts)

Kommissionen påminner om att den endast delvis har godtagit denna rekommendation, eftersom det inte alltid går att dra definitiva slutsatser om alla redovisade felprocentsatser inom ett år. Detta beror på objektiva svårigheter kopplade till det kontradiktoriska förfarandet i kommissionens granskningar och rättsliga krav på ytterligare kontroller efter det att räkenskaperna har godkänts. Se kommissionens svar på punkt 6.64. Kommissionen har emellertid beaktat sina utkast till granskningsresultat vid bedömningen av central resultatindikator 5 som har rapporterats i respektive årlig verksamhetsrapport. Därför anser kommissionen att den har genomfört denna rekommendation i de flesta avseenden.

Kapitel 7 — Naturresurser

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Del 1: Transaktionernas korrekthet

| 7.8. | Kommissionen noterar att 98 % av utgifterna i detta kapitel är GJP-utgifter, för vilka en felfrekvens på 2,15 % har fastställts av kommissionen och offentliggjorts i den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling (GD Jordbruk och landsbygdsutveckling). Den felfrekvens som fastställts av kommissionen fortsätter att minska. |
| --- | --- |

7.8.

Kommissionen välkomnar att den felnivå för GJP-utgifterna som fastställts av kommissionen är förenlig med revisionsrättens slutsatser.

Kommissionen anser att risken för EU:s budget är tillräckligt täckt av korrigeringskapaciteten, som består av finansiella nettokorrigeringar och återkrävda belopp från stödmottagarna. Den korrigeringskapacitet som rapporteras i den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling uppgår till 1,90 % av de relevanta GJP-utgifterna. Det slutliga riskbeloppet beräknades därför till 0,25 % av de relevanta GJP-utgifterna.

| 7.11. | Kommissionen är mycket nöjd med revisionsrättens granskningsresultat att direktstöd från EGFJ på 41,5 miljarder euro under budgetåret 2018 inte innehåller några väsentliga fel. Kommissionen uppskattade felnivån för direktstöd till 1,83 % (se den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling). Detta är förenligt med revisionsrättens slutsatser. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.14. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning att 77 transaktioner inte innehöll några fel och att direktstöd till jordbrukare medför en lägre risk för fel. Se även kommissionens svar på punkt 7.11. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Kommissionen anser att mindre fel är omöjliga att undvika till en rimlig kostnad. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.17. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva bedömning av LPIS:s roll när det gäller att förebygga fel och sänka felnivåerna. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Kommissionen uppskattar också revisionsrättens bedömning av den geospatiala stödansökan, som kommissionen anser vara ett viktigt verktyg för att förebygga fel och bidra till en förenkling för jordbrukare och utbetalande organ. Se även kommissionens svar på punkt 7.17. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Kommissionen noterar att i bilaga 7.2 är översikten över revisionsrättens transaktioner inte en vägledning för den relativa felnivån i medlemsstaterna i urvalet. Kommissionen påpekar att detaljerad information om kommissionens och medlemsstaternas revisionsresultat presenteras för varje medlemsstat i de årliga verksamhetsrapporterna och de tekniska bilagorna från kommissionens avdelningar som genomför EU-fonder inom ramen för delad förvaltning. |
| --- | --- |

7.19.

Ruta 7.3

När det gäller
  ärendet i Estland: Kommissionen noterar att transaktionen när den betalades under budgetåret 2018 var laglig och korrekt och att alla villkor för stödberättigande var uppfyllda. Ändringarna av företagsstrukturen gjordes efter det att kontrollerna av de utbetalande organen genomförts på ett korrekt sätt och efter det att betalningen gjorts. Efter tillkännagivandet av revisionsrättens besök korrigerade dessutom stödmottagaren upptagandet av den andra styrelseledamoten och därför ansåg de estniska myndigheterna att betalningen var stödberättigande.

När det gäller
  ärendet i Italien: Såsom ovan noterar kommissionen att transaktionen när den betalades under budgetåret 2018 var laglig och korrekt och att alla villkor för stödberättigande var uppfyllda. Återkravet fastställdes eftersom villkoren ändrats efter det att betalningen gjorts. Kommissionen är också medveten om att de italienska myndigheterna har infört förfaranden genom vilka de kunde ha återkrävt betalningen före slutbetalningen, även utan revisionsrättens besök.

| 7.26. | Fiske, miljö och klimatpolitik står för 2 % av utgifterna för ”Naturresurser”, och förvaltnings- och kontrollsystemen är inte desamma som för GJP-utgifterna.
  Som en del av kontrollcykeln noterar kommissionen att de nationella myndigheterna redan har gjort eller kan komma att göra korrigeringar när det gäller de problem av närmast administrativ natur som revisionsrätten konstaterat, för att skydda EU:s budget. |
| --- | --- |

7.26.

Som en del av kontrollcykeln noterar kommissionen att de nationella myndigheterna redan har gjort eller kan komma att göra korrigeringar när det gäller de problem av närmast administrativ natur som revisionsrätten konstaterat, för att skydda EU:s budget.

| 7.31. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens positiva bedömning när det gäller konsekvensen i den metod som GD Jordbruk och landsbygdsutveckling tillämpar. |
| --- | --- |

7.31.

7.32 och ruta 7.6
  De attesterande organens arbete avseende utgifternas laglighet och korrekthet har beaktats i den övergripande felfrekvensen för den gemensamma jordbrukspolitiken på 2,15 %. Detta innebär att mer än 97 % av GJP-utgifterna inte innehöll några fel (se den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling) och att de attesterande organen i hög grad bidrog till att stärka säkerheten och i förebyggande syfte till att minska antalet fel i medlemsstaterna.

Den gemensamma jordbrukspolitikens säkerhetsmodell bygger på de ackrediterade utbetalande organens kontroller, de attesterande organens arbete och GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings egna revisioner. För att GD Jordbruk och landsbygdsutveckling ska kunna förlita sig på de attesterande organens arbete för att stärka säkerheten, övervakas och bedöms de olika attesterande organens arbete kontinuerligt genom flera revisioner under året samt genom det årliga avslutandet av räkenskaperna för alla attesterande organ (se även ruta 1.10 i revisionsrättens årsrapport).

7.32. första strecksatsen GD Jordbruk och landsbygdsutveckling anser att de attesterande organens urvalsmetod i stort överensstämmer med kommissionens riktlinjer och ger statistiskt giltiga resultat. Det utfärdades rekommendationer till de attesterande organen om hur de kan förbättra urvalsmetoden, men deras urval och extrapolerade fel anses vara representativa. Endast i tre populationer med anknytning till tre attesterande organ stötte kommissionen på urvalsproblem som eventuellt kan undergräva representativiteten av de attesterande organens urval.

7.32. andra strecksatsen Kommissionen anser att även om dessa nio attesterande organs arbete ger viss säkerhet, behövs det förbättringar av dessa organs dubbelkontroller av kontrollerna av stödberättigande. Även om de attesterande organens arbete är något bristfälligt innebär detta dock inte att de utbetalande organens arbete är otillräckligt eller otillförlitligt.

| 7.33. | Kommissionen förlitar sig på de attesterande organens arbete och använder deras arbete, vilket återspeglas i den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling. De attesterande organens resultat skulle kunna beaktas i större utsträckning vid beräkningen av GD Jordbruk och landsbygdsutvecklings justerade felfrekvens för budgetåret 2018, som var ett resultat av det ökade beroendet jämfört med budgetåret 2017.
  Såsom framgår av den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling bedömer kommissionen dessutom de attesterande organens arbete när det gäller laglighet och korrekthet per population, och man kan därför förlita sig på en eller flera populationer medan endast en av dem anses vara mindre tillförlitlig. Slutsatserna i ruta 7.6 omfattar endast vissa populationer: kommissionens detaljerade bedömning kan förlita sig på de attesterande organens arbete för andra populationer. |
| --- | --- |

7.33.

Såsom framgår av den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling bedömer kommissionen dessutom de attesterande organens arbete när det gäller laglighet och korrekthet per population, och man kan därför förlita sig på en eller flera populationer medan endast en av dem anses vara mindre tillförlitlig. Slutsatserna i ruta 7.6 omfattar endast vissa populationer: kommissionens detaljerade bedömning kan förlita sig på de attesterande organens arbete för andra populationer.

Kommissionen övervakar de attesterande organen för att säkerställa att deras arbete fortsätter att förbättras.

| 7.34. | Kommissionen betonar att de attesterande organens arbete i större utsträckning beaktades i den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (se sidan 92 i bilagorna till den årliga verksamhetsrapporten) jämfört med tidigare år. När det gäller felfrekvensen i den årliga verksamhetsrapporten, se kommissionens svar på punkterna 7.8 och 7.35. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Kommissionen anser att revisionsrättens slutsatser överensstämmer med de felfrekvenser som rapporteras i den årliga verksamhetsrapporten från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (se kommissionens svar på punkterna 7.8 och 7.11). Kommissionens uppskattade felfrekvens för de totala GJP-utgifterna ligger nära väsentlighetströskeln (2,15 %). Kommissionen anser också att risken för EU:s budget är tillräckligt täckt av korrigeringskapaciteten, som består av finansiella nettokorrigeringar och återkrävda belopp från stödmottagarna. Den korrigeringskapacitet som rapporteras i den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling uppgår till 1,90 % av de relevanta GJP-utgifterna. Det slutliga riskbeloppet beräknades därför till 0,25 % av de relevanta GJP-utgifterna, vilket är långt under väsentlighetströskeln. |
| --- | --- |

7.35.

Slutsats

| 7.37. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens resultat att felen för direktstöden inte uppgår till väsentlighetströskeln och att de därmed är i överensstämmelse med den felfrekvens som fastställs i den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling (1,83 %). Kommissionen noterar att eftersom det för detta år också fastställts fel inom områden under rubrik 2 i den fleråriga budgetramen (se punkt 7.26) är det inte möjligt att direkt jämföra revisionsrättens felfrekvens för kapitlet med GJP:s felfrekvens. Se kommissionens svar på punkterna 7.35, 7.11 och 7.8. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Kommissionen är mycket nöjd med att slutsatserna från revisionsrättens revision överensstämmer med den betalningsrisk som rapporteras i den årliga förvaltnings- och resultatrapporten och den årliga verksamhetsrapporten för 2018 från GD Jordbruk och landsbygdsutveckling. Dessa låga felfrekvenser (se punkt 7.35) ger ett tillräckligt säkerhetsunderlag för förvaltningsförklaringen från generaldirektören för GD Jordbruk och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.40. | Kommissionen övervakar aktivt att de korrigerande handlingsplaner som utarbetats av medlemsstaterna är fullständiga och genomförs snarast möjligt och den kommer att fortsätta att begära sådana handlingsplaner när allvarliga brister konstateras. Kommissionen fortsätter att övervaka och bedöma kvaliteten på de attesterande organens arbete och att tillhandahålla nödvändig vägledning. |
| --- | --- |

7.40.

Del 2: Prestation

| 7.53. | Varje GJP-åtgärd övervakas med hjälp av respektive outputindikatorer och rapporteras i enlighet med detta, men bedömningen av dess effekter sker genom en utvärdering. Denna bedömning stöds av respektive utvärderingsfrågor för vilka den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramens indikatorer endast utgör ett verktyg och kommer att kompletteras med annan information. De flesta av de 35 granskade åtgärderna avser stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar (åtgärd 13), som i grunden är ett system för inkomststöd, medan resultatindikatorerna för återställande, bevarande och förbättring av ekosystem är inriktade på att förbättra jordbruksmetoderna. Antalet och definitionen av gemensamma indikatorer för perioden 2014–2020 måste ta hänsyn till systemets kostnadseffektivitet och en godtagbar administrativ börda för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.55. | Landsbygdsutvecklingsprogrammens ändamålsenlighet och effektivitet kommer att bedömas genom utökade utvärderingar där den gemensamma övervaknings- och utvärderingsramens indikatorer endast utgör ett verktyg, som kommer att kompletteras med annan information, för att man ska kunna få svar på de utvärderingsfrågor som rör de enskilda fokusområdena. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Stödet till unga jordbrukare som etablerar sig förutsätter att minimikrav på kompetens och utbildning uppfylls, vilket stöder målet att underlätta inträdet i sektorn för (unga) jordbrukare med tillräcklig kompetens.
  Även om stödet gör det möjligt att övervaka dess effekter på målgruppen, är utvärderingen av stödets effekter på generationsskiften en fråga om utvärdering. |
| --- | --- |

7.56.

Även om stödet gör det möjligt att övervaka dess effekter på målgruppen, är utvärderingen av stödets effekter på generationsskiften en fråga om utvärdering.

| 7.57. | Prestationsindikatorerna kan inte utformas för att täcka varje betalning. |
| --- | --- |

7.57.

| 7.58. | Resultatindikatorerna syftar till att övervaka åtgärdernas avsedda effekter. De fastställs i möjligaste mån i procent, eftersom detta gör det möjligt att bland annat mäta den andel av målgruppen som får stöd. Effektindikatorerna mäter effekterna av de politiska interventionerna på längre sikt och bortom de omedelbara effekterna.
  För att kunna bedöma om stödet har bidragit på ett effektivt sätt till fokusområdet är det nödvändigt att isolera den politiska effekten från andra påverkande faktorer (bakgrundsfakta, annan relaterad politik osv.). De så kallade nettoeffekterna måste mätas. Detta görs vanligtvis genom utvärderingar. |
| --- | --- |

7.58.

För att kunna bedöma om stödet har bidragit på ett effektivt sätt till fokusområdet är det nödvändigt att isolera den politiska effekten från andra påverkande faktorer (bakgrundsfakta, annan relaterad politik osv.). De så kallade nettoeffekterna måste mätas. Detta görs vanligtvis genom utvärderingar.

| 7.59. | Det är faktiskt hela befolkningen i den kommun där en åtgärd har genomförts som potentiellt kan dra nytta av åtgärden, men inte alla invånare i en kommun kommer att vilja använda sig av nya tjänster/infrastrukturer. Men om de skulle vilja göra det är tjänsterna/infrastrukturerna tillgängliga. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Sex resultatindikatorer baseras på urvalsundersökningar som genomförts i var och en av medlemsstaterna. Även om de allmänna riktlinjerna utfärdades efter det att projektet hade börjat genomföras fanns de att tillgå i tid för undersökningens genomförande. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.62. | Direktstöden till unga jordbrukare syftar i första hand till att stödja det särskilda målet att bidra till jordbrukens inkomster och begränsa svängningarna i dessa på ett sätt som snedvrider handeln minimalt, på samma sätt som när det gäller alla direktstöd.
  Jordbruksföretag med mindre sårbara inkomster har naturligtvis lättare att investera och bli mer konkurrenskraftiga. Detta är särskilt viktigt för nyetablerade unga jordbrukare. Dessutom bidrar ett ökat stöd till dessa nyetablerade unga jordbrukare till att främja generationsskiften inom jordbruket.
  De underliggande resultatindikatorerna är därför främst ”direktstödens andel av jordbruksinkomsten” och ”variationer i jordbruksinkomsterna”. |
| --- | --- |

7.62.

Jordbruksföretag med mindre sårbara inkomster har naturligtvis lättare att investera och bli mer konkurrenskraftiga. Detta är särskilt viktigt för nyetablerade unga jordbrukare. Dessutom bidrar ett ökat stöd till dessa nyetablerade unga jordbrukare till att främja generationsskiften inom jordbruket.

De underliggande resultatindikatorerna är därför främst ”direktstödens andel av jordbruksinkomsten” och ”variationer i jordbruksinkomsterna”.

| 7.63. | Kommissionen anser att andelen områden som omfattas av miljöanpassning är en relevant indikator, eftersom detta kvantifierar området för miljöanpassning, vilket är en viktig del av dess effektivitet. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Kommissionen har begärt uppgifter från medlemsstaterna om tillämpningen av undantaget för användning av särskilt mark i träda som deklarerats som ”ekologisk fokusareal”. De mottagna uppgifternas kvalitet gjorde det dock inte möjligt att få en tillräckligt tillförlitlig/heltäckande bild av tillämpningen av undantaget. |
| --- | --- |

7.64.

Slutsatser och rekommendationer

| 7.65. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning att de flesta av de genomförda landsbygdsutvecklingsåtgärderna gav förväntad output.
  Användningen av förenklade kostnadsalternativ för icke-arealrelaterade eller icke-djurrelaterade åtgärder är ett alternativ som tillåts i förordningen och som medlemsstaterna på frivillig basis kan använda sig av. Kommissionen noterar dock att användningen av förenklade kostnadsalternativ gradvis har ökat under hela programperioden. |
| --- | --- |

7.65.

Användningen av förenklade kostnadsalternativ för icke-arealrelaterade eller icke-djurrelaterade åtgärder är ett alternativ som tillåts i förordningen och som medlemsstaterna på frivillig basis kan använda sig av. Kommissionen noterar dock att användningen av förenklade kostnadsalternativ gradvis har ökat under hela programperioden.

| 7.66. | Förslaget till en prestationsbaserad genomförandemodell för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 bygger på den nuvarande gemensamma övervaknings- och utvärderingsramen och vidareutvecklar, mot bakgrund av dess brister, lämpliga indikatorer. Kommissionen har således förbättrat systemet med indikatorer för bedömning av direktstöd, landsbygdsutveckling och sektorsspecifika program. Alla interventioner omfattas av output- och resultatindikatorer (det senare gör det möjligt att fastställa mål). Medan outputindikatorer säkerställer den kvantitativa beräkningen för interventioner (används främst för prestationsavslut), återspeglar resultatindikatorer interventionernas syfte/syften och avsedda effekter. |
| --- | --- |

7.66.

Rekommendation 7.1 (mätningen och rapporteringen av prestation inom GJP)

Kommissionen godtar rekommendationen.

I bilaga I till kommissionens förslag till förordning om fastställande av regler för stöd till en ny strategisk plan som ska utarbetas av medlemsstaterna inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (COM(2018) 392) fastställs den gemensamma jordbrukspolitikens gemensamma effekt-, output- och resultatindikatorer. De föreslagna resultatindikatorerna bör bidra till att i) fastställa operativa mål för genomförandet av relevanta interventioner som ingår i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och ii) övervaka framstegen med att uppnå dessa mål. I detta avseende spelar resultatindikatorer en grundläggande roll i den politiska planeringen och övervakningen av genomförandet. Kommissionens förslag är för närvarande föremål för förhandlingar med medlagstiftaren (rådet och Europaparlamentet). Kommissionen kommer att sträva efter att resultatindikatorerna ska återspegla interventionernas avsedda effekter.

Kapitel 8 – Säkerhet och medborgarskap

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Del 1: Transaktionernas korrekthet

| 8.6. | Kommissionens kontrollsystem vidtog de nödvändiga förebyggande åtgärderna genom att inte helt och hållet godkänna räkenskaperna för räkenskapsåret 2017 för Spanien under förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna 2018. Samma typ av fel som revisionsrätten upptäckte hade redan upptäckts av den spanska revisionsmyndigheten under granskningen av utgifterna. Revisionsmyndigheten granskade 20,35 % av de tillhörande utgifterna och beräknade en felprocent på 0,6 %. |
| --- | --- |

8.6.

Ruta 8.2

Kommissionen konstaterade att endast ett av tio tillfällen inte hade rapporterats korrekt (intyget innehöll inte alla nödvändig information eller var föråldrat). De spanska myndigheterna kommer att vidta åtgärder för att se till att stödmottagaren förbättrar sin rapportering om liknande fall.

Det interna kontrollsystem som kommissionen har infört hade redan upptäckt felet genom revisionsmyndighetens granskning och korrigerat det genom förfarandet för granskning och godkännande av räkenskaperna. Se även svaret på punkt 8.6.

Ruta 8.3

Kommissionen kommer att se över sina interna förfaranden för att identifiera eventuella ytterligare kostnadseffektiva åtgärder för att minska risken för liknande fall i framtiden. I detta specifika fall konstaterar kommissionen att stödmottagaren hade fått vägledning för att kunna genomföra upphandlingsförfarandet korrekt. Den slutliga finansiella rapport som stödmottagaren lämnade åtföljdes dessutom av ett revisionsintyg om konstaterade faktiska förhållanden som undertecknats av en godkänd revisor. Rent generellt informerar kommissionen alla stödmottagare som deltar i delprogrammet Kultur om reglerna för utkontrakteringskostnader vid uppstartsmöten. Genomförandeorganet för utbildning, audiovisuella medier och kultur (Eacea) ger också ut en praktisk vägledning för projektledning som innehåller ytterligare riktlinjer om de berörda upphandlingsreglerna.

Granskning av utvalda system

Delad förvaltning av Amif och ISF

| 8.8. | Kommissionen är fast besluten att övervaka genomförandet av medlen noggrant genom att bedöma de årliga rapporter om genomförandet som medlemsstaterna lämnar in samt i samband med övervakningsbesök.
  Ruta 8.4 visar en positiv trend i fråga om genomförandet av den sammanlagda tillgängliga finansieringen på medlemsstatsnivå (ett genomförande på 14 % för perioden 2014–2015 period, 24 % för perioden 2014–2016, 36 % för perioden 2014–2017). |
| --- | --- |

8.8.

Ruta 8.4 visar en positiv trend i fråga om genomförandet av den sammanlagda tillgängliga finansieringen på medlemsstatsnivå (ett genomförande på 14 % för perioden 2014–2015 period, 24 % för perioden 2014–2016, 36 % för perioden 2014–2017).

| 8.9. | Kommissionen välkomnar att alla myndigheter hade utarbetat detaljerade förfaranden som i allmänhet var tillräckliga för att uppfylla kraven i Amif- och ISF-förordningarna. |
| --- | --- |

8.9.

Ruta 8.5

| a) | Sverige har vidtagit åtgärder för att avhjälpa de konstaterade bristerna och när dessa genomförs korrekt kommer de att ta itu med slutsatserna på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

a)

Sverige har vidtagit åtgärder för att avhjälpa de konstaterade bristerna och när dessa genomförs korrekt kommer de att ta itu med slutsatserna på ett tillfredsställande sätt.

| b) | Medlemsstaterna har vidtagit åtgärder (ändrade checklistor och kontroller) som när de genomförs korrekt kommer att ta itu med slutsatserna på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna har vidtagit åtgärder (ändrade checklistor och kontroller) som när de genomförs korrekt kommer att ta itu med slutsatserna på ett tillfredsställande sätt.

| c) | De nationella myndigheterna i Tyskland har redan vidtagit åtgärder för att avhjälpa denna brist. Kommissionen gjorde en uppföljning med den ansvariga myndigheten i Tyskland om genomförandet av de tillkännagivna åtgärderna (uppdatering av den interna handboken). |
| --- | --- |

c)

De nationella myndigheterna i Tyskland har redan vidtagit åtgärder för att avhjälpa denna brist. Kommissionen gjorde en uppföljning med den ansvariga myndigheten i Tyskland om genomförandet av de tillkännagivna åtgärderna (uppdatering av den interna handboken).

| d) | Kommissionen kommer tillsammans med den belgiska ansvariga myndigheten att följa upp de åtgärder som har vidtagits för att avhjälpa denna brist.
  Vad beträffar Spanien upptäckte revisionsrätten ett fel i beräkningen av förfinansieringen. Detta är ett räknefel som korrigeras vid slutbetalningen för de berörda projekten. Att bekräfta att de slutliga belopp som godkänns tillsammans med räkenskaperna inte överskrider EU:s bidrag ingår i de administrativa kontroller och kontroller som utförs av den ansvariga myndigheten. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen kommer tillsammans med den belgiska ansvariga myndigheten att följa upp de åtgärder som har vidtagits för att avhjälpa denna brist.

Vad beträffar Spanien upptäckte revisionsrätten ett fel i beräkningen av förfinansieringen. Detta är ett räknefel som korrigeras vid slutbetalningen för de berörda projekten. Att bekräfta att de slutliga belopp som godkänns tillsammans med räkenskaperna inte överskrider EU:s bidrag ingår i de administrativa kontroller och kontroller som utförs av den ansvariga myndigheten.

Direkt/indirekt förvaltning av Amif och ISF

| 8.11. | Kommissionen konstaterar med tillfredsställelse att dess förvaltning av inbjudningar att lämna förslag och ansökningar om bidrag är ändamålsenlig. |
| --- | --- |

8.11.

Ruta 8.6

| a) | De förseningar som revisionsrätten tar upp beror på den stora ökningen av den budget som GD Migration och inrikes frågor förvaltar och bör ses i sitt större sammanhang, med den komplicerade politiska omvärld som generaldirektoratet har att hantera (migrationskris). Garantier för innehåll, laglighet och korrekthet prioriteras alltid. Förseningarna har minskat gradvis genom åren. |
| --- | --- |

a)

De förseningar som revisionsrätten tar upp beror på den stora ökningen av den budget som GD Migration och inrikes frågor förvaltar och bör ses i sitt större sammanhang, med den komplicerade politiska omvärld som generaldirektoratet har att hantera (migrationskris). Garantier för innehåll, laglighet och korrekthet prioriteras alltid. Förseningarna har minskat gradvis genom åren.

| b) | På grund av katastrofbiståndets särskilda karaktär inom migrationsområdet har utvärderingskommittén inte alltid all information som krävs för varje del av den föreslagna åtgärden. I många fall väntade utvärderingskommittén till förberedelsefasen för avtal innan den tillsammans med stödmottagaren undersökte frågor som tillhandahållande av output- och utfallsindikatorer, stödberättigande för specifika utgiftsposter (bl.a. huruvida de är nödvändiga för den enskilda delåtgärd som ska genomföras eller om de är rimliga). I vissa fall, som det revisionsrätten har upptäckt, är det först när projektet faktiskt pågår som alla konkreta planerade inslag går att bekräfta. |
| --- | --- |

b)

På grund av katastrofbiståndets särskilda karaktär inom migrationsområdet har utvärderingskommittén inte alltid all information som krävs för varje del av den föreslagna åtgärden. I många fall väntade utvärderingskommittén till förberedelsefasen för avtal innan den tillsammans med stödmottagaren undersökte frågor som tillhandahållande av output- och utfallsindikatorer, stödberättigande för specifika utgiftsposter (bl.a. huruvida de är nödvändiga för den enskilda delåtgärd som ska genomföras eller om de är rimliga). I vissa fall, som det revisionsrätten har upptäckt, är det först när projektet faktiskt pågår som alla konkreta planerade inslag går att bekräfta.

| c) | Kommissionen behandlade dessa fall enligt de allmänna principerna för riktlinjerna och budgetförordningen. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen behandlade dessa fall enligt de allmänna principerna för riktlinjerna och budgetförordningen.

| d) | Kommissionen kommer att anpassa sina interna riktlinjer och förtydliga vilken dokumentation som krävs och i vilka fall dokument kommer att kontrolleras och stödmottagarnas förfaranden granskas.
  Kommissionens kontrollstrategier är riskbaserade och tar hänsyn till tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

d)

Kommissionen kommer att anpassa sina interna riktlinjer och förtydliga vilken dokumentation som krävs och i vilka fall dokument kommer att kontrolleras och stödmottagarnas förfaranden granskas.

Kommissionens kontrollstrategier är riskbaserade och tar hänsyn till tillgängliga resurser.

Ruta 8.7

| a) | Kommissionen har samlat in uppgifter sedan 2016 för att uppdatera de enhetskostnader som fastställdes 2014, men ansåg att de tillgängliga uppgifterna inte var tillräckliga eller inte höll tillräckligt god kvalitet för att det skulle gå att göra en ny beräkning av enhetskostnaderna. Det betyder att de enhetskostnader från 2014 som användes i 2017 och 2018 års program baserades på bästa tillgängliga uppgifter vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

a)

Kommissionen har samlat in uppgifter sedan 2016 för att uppdatera de enhetskostnader som fastställdes 2014, men ansåg att de tillgängliga uppgifterna inte var tillräckliga eller inte höll tillräckligt god kvalitet för att det skulle gå att göra en ny beräkning av enhetskostnaderna. Det betyder att de enhetskostnader från 2014 som användes i 2017 och 2018 års program baserades på bästa tillgängliga uppgifter vid den tidpunkten.

| b) | Kommissionen kommer att anpassa sina interna riktlinjer och förtydliga vilken dokumentation som krävs och i vilka fall dokument kommer att kontrolleras och stödmottagarnas förfaranden granskas.

  Kommissionens kontrollstrategier är riskbaserade och tar hänsyn till tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen kommer att anpassa sina interna riktlinjer och förtydliga vilken dokumentation som krävs och i vilka fall dokument kommer att kontrolleras och stödmottagarnas förfaranden granskas.

Kommissionens kontrollstrategier är riskbaserade och tar hänsyn till tillgängliga resurser.

Slutsatser och rekommendationer

Rekommendation 8.1 (Kontroll av upphandling)

Kommissionen godtar rekommendation 8.1.

Kommissionen kommer att anpassa sina interna riktlinjer och förtydliga vilken dokumentation som krävs och i vilka fall dokument kommer att kontrolleras och stödmottagarnas förfaranden granskas.

Kommissionens kontrollstrategier är riskbaserade och tar hänsyn till tillgängliga resurser.

Kommissionen kommer också att instruera medlemsstaternas myndigheter att agera på lämpligt sätt i enlighet med revisionsrättens rekommendation.

Del 2: Resultat

| 8.20. | Amif- och ISF-förordningarna innehåller gemensamma indikatorer som medlemsstaterna rapporterar om inom ramen för den årliga rapporten om genomförandet som lämnas in till kommissionen. |
| --- | --- |

8.20.

Kommissionen kontrollerar rimligheten i de uppgifter som medlemsstaterna lämnat som ett led i bedömningen av rapporten och i enlighet med rekommendationerna från tjänsten för internrevision. Denna rimlighetsbedömning av indikatoruppgifter formaliserades ytterligare och har förts in i checklistan över poster som ska bedömas.

Kapitel 9 – Europa i världen

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Del 1 – Transaktionernas korrekthet

Ruta 9.3 – Icke stödberättigande utgifter i ersättningsanspråk

Stödmottagaren har meddelat kommissionen att de har kontaktat avtalsparten, som bekräftade att de kostnader som redovisats för FN:s organisation för industriell utveckling (Unido) var ett bokföringsfel och att de skulle ändras.

| 9.11. | I fråga om budgetstöd görs en mycket noggrann bedömning av kriterierna för stödberättigande i utformnings- och utbetalningsfaserna i enlighet med riktlinjerna för budgetstöd. I rådets slutsatser 2012 om budgetstöd anges följande: ”EU kommer [...] att tillämpa ett skräddarsytt och dynamiskt upplägg för stödberättigande, som fokuserar på framsteg i genomförandet av trovärdiga och relevanta sektorsreformstrategier.” |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Den hypotetiska strategin när kommissionens bidrag till projekt med flera givare slås ihop med andra givares bidrag föreskrivs i artikel 155.5 i budgetförordningen och ska tillämpas i alla fall där ett avtal om delegering undertecknas och respektive åtgärd finansieras gemensamt med andra givare/organisationer. |
| --- | --- |

9.12.

2018 års undersökning av procentsatsen för kvarstående fel, GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar

| 9.15. | Kommissionen anser att undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel är ändamålsenlig för att ge garantier för den delegerade utanordnaren. I sina två senaste årsrapporter har revisionsrätten bedömt metoden för denna undersökning och i stora drag konstaterat dess ändamålsenlighet. Kommissionen har genomfört alla rekommendationer från revisionsrätten avseende undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel. |
| --- | --- |

9.15.

| 9.17. | Vad gäller undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel påpekar kommissionen att när man har förlitat sig fullständigt på tidigare kontrollarbete har de fel som upptäckts vid de första revisionerna, och som inte hade korrigerats, beaktats vid beräkningen av procentsatsen för kvarstående fel i enlighet med metoden. Därför anser kommissionen att den fastställda risken för att målet inte uppnås är liten. När man förlitar sig fullständigt på tidigare kontrollarbete i fråga om en transaktion följs dessutom följande förfaranden: detaljerad granskning av det tidigare kontrollarbetet, dokumentation av risken för återstående kvarvarande fel efter kontrollarbetet, bekräftelse av återvinning i förekommande fall. |
| --- | --- |

9.17.

| 9.21. | När det gäller GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport och undersökning om procentsatsen för kvarstående fel, se kommissionens svar avseende punkterna 28–34 i årsrapporten från Europeiska utvecklingsfonden (EUF). |
| --- | --- |

9.21.

Slutsatser och rekommendationer

| 9.23. | Kommissionen anser att den del av rekommendationen som gäller användning av kvalitetsmatriser för verifieringar utförda av revisorer anlitade av stödmottagarna inte längre är tillämplig. De nya reviderade mandaten är avsedda att uppnå samma mål: att förbättra kvaliteten i revisioner och verifieringar av utgifter. |
| --- | --- |

9.23.

Rekommendation 1 (internationella organisationer)

Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen kommer att införa ett system med direktkontakter med internationella organisationer på central nivå när deras åtgärder ingår i revisionsrättens urval.

Rekommendation 2 (den metod som GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar använder för undersökningen om procentsatsen för kvarstående fel)

Kommissionen godtar denna rekommendation.

Rekommendation 3 (korrigerande kapacitet hos GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo))

Kommissionen godtar denna rekommendation.

Del 2 – Resultat

Box 9.6 – Prestationsrelaterade problem som påverkade besökta projekt

Deltagarantalet var lägre än planerat, framför allt på grund av väderförhållanden. Utbildningskomponenten motsvarar mindre än 3,5 % av den verksamhet som finansieras.

Baserat på den slutliga redogörelsen och den finansiella rapporten bedömde delegationen dessutom att avtalet hade uppfyllt indikatorerna för allmänna och specifika mål (effekt och utfall).

Den gemensamma demonstrationen fick bytas ut mot en övning med verkliga uppgifter på grund av stigande vattennivåer i floden Sava och ett nödläge som utlystes på grund av översvämningar när övningen hölls.

Kapitel 10 — Administration

Europaparlamentets svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

| 10.11. | Parlamentet håller med om att konkurrensen i detta specifika sammanhang (byggarbeten som i den dåvarande säkerhetssituationen skulle genomföras med kort varsel samtidigt som det fanns få leverantörer för de specifika materialen) kan ha varit bristfällig. De nya ramavtal som tilldelats inom denna sektor med 5 uppdragstagare grundar sig på en förnyad konkurrensutsättning för att säkerställa en tillräcklig priskonkurrens. |
| --- | --- |

10.11.

Kommissionens svar på Europeiska revisionsrättens årsrapport för 2018

Transaktionernas korrekthet

| 10.8. | Kommissionen har redan infört flera åtgärder för att ytterligare förbättra uppdateringen av uppgifter om personlig situation och förvaltningen av familjetillägg. Den utför dessutom för närvarande en kontroll av alla fall av icke-deklarerade bidrag från andra källor. |
| --- | --- |

10.8.

10.12 och 10.13. Kommissionen vill understryka att de valda säkerhetsrelaterade förfarandena var förfaranden som gällde kontrakt till medelhögt eller lågt värde som låg under budgetförordningens tröskelvärden, med undantag för ett förfarande som gällde ett kontrakt till högt värde, för vilket inga problem upptäcktes.

Kommissionen noterar konstaterandena om upphandlingsförfarandena som gällde kontrakt till medelhögt och lågt värde och vill betona det mycket speciella sammanhang inom vilket åtgärderna genomfördes, vilket nämns i punkt 10.9. Slutsatserna kommer att analyseras och brister i den interna kontrollen kommer att avhjälpas genom en skräddarsydd åtgärdsplan.

Slutsats och rekommendationer

Rekommendation 10.1 (familjetillägg)

Kommissionen godtar denna rekommendation och har redan vidtagit åtgärder för att ytterligare förbättra förvaltningen av familjetillägg och aktualiseringarna av de anställdas personliga situation.

| — | It-verktyget Sysper kommer att användas för att göra det enklare för anställda att registrera uppgifter. |
| --- | --- |

—

It-verktyget Sysper kommer att användas för att göra det enklare för anställda att registrera uppgifter.

| — | Rättigheter som beviljas för en begränsad period eller med ett fastställt slutdatum möjliggör regelbundna kontroller. |
| --- | --- |

—

Rättigheter som beviljas för en begränsad period eller med ett fastställt slutdatum möjliggör regelbundna kontroller.

| — | Utökad information genom särskilda kanaler och utbyte av information om skyldigheter för anställda att uppdatera sina uppgifter. |
| --- | --- |

—

Utökad information genom särskilda kanaler och utbyte av information om skyldigheter för anställda att uppdatera sina uppgifter.

Vidare håller kommissionen på att uppdatera alla berörda filer, vilket kommer att vara klart senast i slutet av 2019.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

| 8.10.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 340/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 340/269

---

ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM ÅTTONDE, NIONDE, TIONDE OCH ELFTE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF)

(2019/C 340/02)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| EUF – | Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) | 273 |
| --- | --- | --- |

EUF –

| Kommissionens svar | 295 |
| --- | --- |

Årsrapport om den verksamhet som finansieras genom åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2018

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| Inledning | 1–5 |
| --- | --- |

| Kort beskrivning av Europeiska utvecklingsfonden | 2–5 |
| --- | --- |

| Kapitel I – Det finansiella genomförandet av åttonde, nionde, tionde och elfte EUF | 6–9 |
| --- | --- |

| Kapitel II – Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF | I–37 |
| --- | --- |

| Revisionsrättens revisionsförklaring avseende åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till Europaparlamentet och rådet – Oberoende revisorns rapport | I.–XXI. |
| --- | --- |

| Information till stöd för revisionsförklaringen | 10–37 |
| --- | --- |

| Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod | 10–14 |
| --- | --- |

| Räkenskapernas tillförlitlighet | 15 |
| --- | --- |

| Transaktionernas korrekthet | 16–22 |
| --- | --- |

| Den årliga verksamhetsrapporten och andra förvaltningsverktyg | 23–37 |
| --- | --- |

| Slutsats och rekommendationer | 38–41 |
| --- | --- |

| Slutsats | 38–39 |
| --- | --- |

| Rekommendationer | 40–41 |
| --- | --- |

| Kapitel III – Prestation (output och resultat) | 42–43 |
| --- | --- |

| Bilaga I – | Resultat av transaktionsgranskningen avseende Europeiska utvecklingsfonden |
| --- | --- |

Bilaga I –

| Bilaga II – | EUF-betalningar under 2018 uppdelade per de största regionerna |
| --- | --- |

Bilaga II –

| Bilaga III – | Uppföljning av tidigare rekommendationer – Europeiska utvecklingsfonden |
| --- | --- |

Bilaga III –

Inledning

| 1. | I denna årsrapport redovisar vi granskningsresultatet för åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF). I
  ruta 1
  finns en översikt över verksamheterna och kostnaderna inom detta område 2018.






  Ruta 1


  Europeiska utvecklingsfonden – finansiell översikt 2018


















  (1) | I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  till revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet 2018). |
| --- | --- | --- |

1.

Ruta 1

Europeiska utvecklingsfonden – finansiell översikt 2018

Image 64

Image 65

(1)

I linje med den harmoniserade definitionen av underliggande transaktioner (se punkt 13 i
  bilaga 1.1
  till revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet 2018).

| Källa: | Revisionsrätten, baserat på åttonde, nionde, tionde och elfte EUF:s konsoliderade årsredovisning för 2018 och GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Revisionsrätten, baserat på åttonde, nionde, tionde och elfte EUF:s konsoliderade årsredovisning för 2018 och GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport för 2018.

Kort beskrivning av Europeiska utvecklingsfonden

| 2. | EUF inrättades 1959 och är det främsta instrumentet för Europeiska unionens bistånd för utvecklingssamarbete till staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och till utomeuropeiska länder och territorier (ULT). Det partnerskapsavtal som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 för en period på 20 år (nedan kallat Cotonouavtalet) utgör den nuvarande ramen för EU:s förbindelser med AVS-länderna och utomeuropeiska länder och territorier. Det främsta målet med Cotonouavtalet är att minska och på sikt utrota fattigdomen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EUF har en särskild ställning:






  a) | Den finansieras av medlemsstaterna enligt kvoter eller ”fördelningsnycklar” som fastställts av medlemsstaternas regeringar i Europeiska unionens råd. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Den finansieras av medlemsstaterna enligt kvoter eller ”fördelningsnycklar” som fastställts av medlemsstaternas regeringar i Europeiska unionens råd.

| b) | Den förvaltas av kommissionen, utanför ramen för EU:s allmänna budget, och Europeiska investeringsbanken (EIB). |
| --- | --- |

b)

Den förvaltas av kommissionen, utanför ramen för EU:s allmänna budget, och Europeiska investeringsbanken (EIB).

| c) | På grund av EUF:s mellanstatliga karaktär har Europaparlament en mer begränsad roll i dess tillämpning än det har i fråga om de instrument för utvecklingssamarbete som finansieras genom EU:s allmänna budget. Framför allt deltar det inte när EUF:s resurser fastställs och fördelas. Men Europaparlamentet är ändå den myndighet som beviljar ansvarsfrihet, utom när det gäller det investeringsanslag som förvaltas av EIB och därför inte ingår i vår revision (1) (2). |
| --- | --- |

c)

På grund av EUF:s mellanstatliga karaktär har Europaparlament en mer begränsad roll i dess tillämpning än det har i fråga om de instrument för utvecklingssamarbete som finansieras genom EU:s allmänna budget. Framför allt deltar det inte när EUF:s resurser fastställs och fördelas. Men Europaparlamentet är ändå den myndighet som beviljar ansvarsfrihet, utom när det gäller det investeringsanslag som förvaltas av EIB och därför inte ingår i vår revision (1) (2).

| d) | Principen om ettårighet gäller inte EUF. EUF-överenskommelser ingås i allmänhet för en åtagandeperiod på fem till sju år, och betalningarna kan göras under en mycket längre tidsperiod. |
| --- | --- |

d)

Principen om ettårighet gäller inte EUF. EUF-överenskommelser ingås i allmänhet för en åtagandeperiod på fem till sju år, och betalningarna kan göras under en mycket längre tidsperiod.

| 4. | EUF förvaltas nästan helt av kommissionens generaldirektorat för internationellt samarbete och utveckling (GD Internationellt samarbete och utveckling) (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | De kostnader som behandlas i denna rapport verkställs genom en mängd olika metoder (4) i 79 länder. |
| --- | --- |

5.

Kapitel I – Det finansiella genomförandet av åttonde, nionde, tionde och elfte EUF

| 6. | Budgeten för åttonde EUF (1995–2000) uppgick till 12 840 miljoner euro, nionde EUF (2000–2007) till 13 800 miljoner euro och tionde EUF (2008–2013) till 22 682 miljoner euro. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det interna avtalet om inrättande av elfte EUF (5) (2015–2020) trädde i kraft den 1 mars 2015 (6). Elfte EUF:s budget uppgår till totalt 30 506 miljoner euro (7), varav 29 089 miljoner euro fördelas till AVS-länder och 364,5 miljoner euro till ULT-länder. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ruta 2
  visar utnyttjandet av EUF-medlen under 2018 och det ackumulerade utnyttjandet.






  Ruta 2


  Utnyttjandet av EUF-medel per den 31 december 2018





















  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | | Läget vid utgången av 2017 | Budgetgenomförandet under budgetåret 2018 (nettobelopp) (13) | Läget vid utgången av 2018 | |
| | | Totalt belopp | Genomförandegrad (9) | åttonde EUF (10) | nionde EUF (10) | tionde EUF (3) | elfte EUF (10) | Totalt belopp | åttonde EUF | nionde EUF | tionde EUF | elfte EUF | Totalt belopp | Genomförandegrad (9) | |
| | A – | MEDEL (8) |

8.

Ruta 2

Utnyttjandet av EUF-medel per den 31 december 2018

(miljoner euro)

Läget vid utgången av 2017

Budgetgenomförandet under budgetåret 2018 (nettobelopp) (13)

Läget vid utgången av 2018

Totalt belopp

Genomförandegrad (9)

åttonde EUF (10)

nionde EUF (10)

tionde EUF (3)

elfte EUF (10)

Totalt belopp

åttonde EUF

nionde EUF

tionde EUF

elfte EUF

Totalt belopp

Genomförandegrad (9)

A –

76 924

– 7

– 40

– 65

126

14

10 378

15 390

21 423

29 747

76 938

| B – | UTNYTTJANDE |
| --- | --- |

B –

| 1. | Övergripande åtaganden (11) |
| --- | --- |

1.

65 852

8,6  %

-4

-33

-147

4 332

4 148

10 378

15 358

20 905

23 359

70 000

9,1  %

| 2. | Enskilda åtaganden (12) |
| --- | --- |

2.

59 243

7,7  %

0

16

236

4 687

4 939

10 376

15 305

20 361

18 140

64 182

8,3  %

| 3. | Betalningar |
| --- | --- |

3.

49 498

6,4  %

0

23

1 076

2 970

4 069

10 375

15 187

18 829

9 176

53 567

7,0  %

| C – | Utestående åtaganden (B1-B3) |
| --- | --- |

C –

16 354

2,1  %

3

171

2 076

14 183

16 433

2,1  %

| D – | Disponibelt belopp (A-B1) |
| --- | --- |

D –

11 072

1,4  %

0

32

518

6 388

6 938

0,9  %

| Källa: | Europeiska revisionsrätten, baserat på åttonde, nionde, tionde och elfte EUF:s konsoliderade årsredovisning för 2018. De siffror som presenteras omfattar inte den del av EUF:s medel som förvaltas av EIB. |
| --- | --- |

Källa:

Europeiska revisionsrätten, baserat på åttonde, nionde, tionde och elfte EUF:s konsoliderade årsredovisning för 2018. De siffror som presenteras omfattar inte den del av EUF:s medel som förvaltas av EIB.

| 9. | Under 2018 fortsatte GD Internationellt samarbete och utveckling arbetet för att minska gammal förfinansiering och outnyttjade åtaganden, med målet att minska dem med 25 % (14) (se
  ruta 3
  ).






  Ruta 3


  Centrala resultatindikatorer för minskning av gammal förfinansiering, gamla outnyttjade åtaganden och kontrakt som har löpt ut






  GD Internationellt samarbete och utveckling överskred sitt mål och minskade gammal förfinansiering med 43,79 % inom hela sitt ansvarsområde (40,33 % för EUF) och gamla outnyttjade åtaganden med 39,71 % (37,10 % för EUF).
  GD Internationellt samarbete och utveckling uppfyllde också sitt mål för den centrala resultatindikatorn om andelen gamla kontrakt som löpt ut (målvärde under 15 %) och uppnådde 13,88 % totalt sett. Trots att målet inte uppfylldes för EUF, var resultatet bättre än 2017. Huvudorsaken till skillnaden mellan EUF och resten av GD Internationellt samarbete och utvecklings ansvarsområde är liksom tidigare år att det är tekniskt komplicerat att avsluta EUF-kontrakt om det finns betalningskrav som inte har inkasserats. Med hjälp av det nya förfarande som infördes i september 2017 lyckades GD Internationellt samarbete och utveckling få ner procentandelen från 18,75 % år 2017 till 17,27 % år 2018. |
| --- | --- |

9.

Ruta 3

Centrala resultatindikatorer för minskning av gammal förfinansiering, gamla outnyttjade åtaganden och kontrakt som har löpt ut

GD Internationellt samarbete och utveckling överskred sitt mål och minskade gammal förfinansiering med 43,79 % inom hela sitt ansvarsområde (40,33 % för EUF) och gamla outnyttjade åtaganden med 39,71 % (37,10 % för EUF).

GD Internationellt samarbete och utveckling uppfyllde också sitt mål för den centrala resultatindikatorn om andelen gamla kontrakt som löpt ut (målvärde under 15 %) och uppnådde 13,88 % totalt sett. Trots att målet inte uppfylldes för EUF, var resultatet bättre än 2017. Huvudorsaken till skillnaden mellan EUF och resten av GD Internationellt samarbete och utvecklings ansvarsområde är liksom tidigare år att det är tekniskt komplicerat att avsluta EUF-kontrakt om det finns betalningskrav som inte har inkasserats. Med hjälp av det nya förfarande som infördes i september 2017 lyckades GD Internationellt samarbete och utveckling få ner procentandelen från 18,75 % år 2017 till 17,27 % år 2018.

Kapitel II – Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF

Revisionsrättens revisionsförklaring avseende åttonde, nionde, tionde och elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUF) till Europaparlamentet och rådet – Oberoende revisorns rapport

Uttalande

| I. | Vi har granskat






  a) | årsredovisningen för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF som består av balansräkningen, resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och rapporten om det finansiella genomförandet för det budgetår som slutade den 31 december 2018 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2019, |
| --- | --- | --- |

I.

a)

årsredovisningen för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF som består av balansräkningen, resultaträkningen, kassaflödesanalysen, sammanställningen av förändringar i nettotillgångarna och rapporten om det finansiella genomförandet för det budgetår som slutade den 31 december 2018 och som godkändes av kommissionen den 26 juni 2019,

| b) | lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna, för vilka kommissionen sköter det finansiella genomförandet (15). |
| --- | --- |

b)

lagligheten och korrektheten i de underliggande transaktionerna, för vilka kommissionen sköter det finansiella genomförandet (15).

Räkenskapernas tillförlitlighet

| Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet









  II. | Vi anser att årsredovisningarna för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF för det år som slutade den 31 december 2018 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning per den 31 december 2018, det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringarna i nettotillgångarna för året i enlighet med EUF:s budgetförordning och med internationellt erkända redovisningsstandarder för den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

Uttalande om räkenskapernas tillförlitlighet

II.

Lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna

Intäkter

| Uttalande om intäkternas laglighet och korrekthet









  III. | Vi anser att de intäkter som ligger till grund för räkenskaperna för det år som slutade den 31 december 2018 i alla väsentliga avseenden är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

Uttalande om intäkternas laglighet och korrekthet

III.

Kostnader

| Uttalande med avvikande mening om kostnadernas laglighet och korrekthet









  IV. | På grund av betydelsen av det förhållande som beskrivs under rubriken Grund för ett uttalande med avvikande mening om kostnadernas laglighet och korrekthet anser vi att de kostnader som godkänts i räkenskaperna för det budgetår som slutade den 31 december 2018 innehåller väsentliga fel. |
| --- | --- |

Uttalande med avvikande mening om kostnadernas laglighet och korrekthet

IV.

Grund för uttalandet

| V. | Vi utförde vår revision i enlighet med de internationella revisionsstandarder (ISA) och etiska riktlinjer som fastställts av IFAC och de internationella standarder för högre revisionsorgan (Issai) som fastställts av Intosai. I avsnittet om revisorns ansvar nedan beskrivs mer ingående vilket ansvar vi har enligt dessa standarder och riktlinjer. Vi uppfyllde även kraven på oberoende och våra etiska skyldigheter enligt International Ethics Standards Board for Accountants (IESBA) och dess etiska riktlinjer för yrkesverksamma revisorer. Vi anser att vi har inhämtat tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. |
| --- | --- |

V.

Grund för ett uttalande med avvikande mening om kostnadernas laglighet och korrekthet

| VI. | De kostnader som bokförts för 2018 inom åttonde, nionde, tionde och elfte EUF innehåller väsentliga fel. Vår uppskattning av felnivån för kostnader som godkänts i räkenskaperna är 5,2 %. |
| --- | --- |

VI.

Områden av särskild betydelse för revisionen

| VII. | Områden av särskild betydelse för revisionen är de områden som enligt vår professionella bedömning var av störst betydelse vid vår revision av räkenskaperna för den aktuella perioden. Områdena behandlades inom ramen för vår revision av räkenskaperna som helhet, och när vi bildade oss en uppfattning om dem, men vi gör inte ett separat uttalande om dessa områden. |
| --- | --- |

VII.

Upplupna kostnader

| VIII. | Vi bedömde de upplupna kostnader som redovisas i årsredovisningen (se not 2.8) vilka i hög grad bygger på en uppskattning. Vid utgången av 2018 uppskattade kommissionen att de stödberättigande kostnader som stödmottagarna hade haft men ännu inte redovisat uppgick till 5 133 miljoner euro (vid utgången av 2017: 4 653 miljoner euro). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Vi granskade den beräkning som låg till grund för uppskattningen av upplupna kostnader och gick igenom ett urval av 30 enskilda kontrakt för att bedöma risken för att de upplupna kostnaderna redovisades felaktigt. Utifrån vår granskning drog vi slutsatsen att de upplupna kostnader som redovisades i årsredovisningen var riktiga. |
| --- | --- |

IX.

Potentiell effekt på EUF:s årsredovisning för 2018 av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen

| X. | Den 29 mars 2017 meddelade Förenade kungariket formellt rådet sitt beslut att lämna EU. Den 19 mars 2018 offentliggjorde kommissionen ett utkast till utträdesavtal där framstegen i förhandlingarna med Förenade kungariket redovisades. I utkastet till utträdesavtal anges att Förenade kungariket kommer att fortsätta delta i EUF till dess att elfte EUF och alla andra tidigare oavslutade EUF avslutas, och att man kommer att åta sig samma skyldigheter som de medlemsstater som ingick den interna överenskommelse genom vilken elfte EUF bildades, och även de skyldigheter som följer av tidigare EUF tills de avslutas. |
| --- | --- |

X.

| XI. | I utkastet till utträdesavtal anges också att Förenade kungarikets andel av belopp från projekt inom tionde EUF eller från tidigare EUF inte ska återanvändas när det inte har gjorts åtaganden för dessa belopp eller när åtagandena har dragits tillbaka vid det datum då överenskommelsen träder i kraft. Detta gäller även för Förenade kungarikets andel av belopp som det inte har gjorts åtaganden för, eller där åtagandena har dragits tillbaka, inom elfte EUF efter den 31 december 2020. Förhandlingarna om Förenade kungarikets utträde från Europeiska unionen pågår fortfarande och den slutliga texten i överenskommelsen har därför ännu inte bekräftats. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Mot denna bakgrund finns det inga finansiella effekter på EUF:s årsredovisning för 2018 att rapportera. Vi drar slutsatsen att EUF:s räkenskaper per den 31 december 2018 korrekt återspeglar läget i utträdesprocessen det datumet. |
| --- | --- |

XII.

Ledningens ansvar

| XIII. | I enlighet med artiklarna 310–325 i EUF-fördraget och budgetförordningen för elfte EUF ansvarar ledningen för att upprätta och lägga fram EUF:s årsredovisning på grundval av internationellt vedertagna redovisningsstandarder för den offentliga sektorn och för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. I ledningens ansvar ingår att utforma, införa och upprätthålla den internkontroll som är relevant när det gäller att upprätta och lägga fram årsredovisningar som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig detta beror på oegentligheter eller fel. Kommissionen har det slutliga ansvaret för att de transaktioner som ligger till grund för EUF:s räkenskaper är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | När EUF:s räkenskaper upprättas är det kommissionens ansvar att bedöma EUF:s förmåga att fortsätta verksamheten, upplysa om relevanta frågor och använda antagandet om fortsatt drift som grund för räkenskaperna, såvida den inte har för avsikt att antingen avveckla EUF eller att upphöra med verksamheten eller inte har något annat realistiskt alternativ än att göra något av detta. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Kommissionen ansvarar för tillsynen över EUF:s process för finansiell rapportering. |
| --- | --- |

XV.

Revisorns ansvar för revisionen av EUF:s räkenskaper och de underliggande transaktionerna

| XVI. | Vårt mål är att uppnå rimlig säkerhet om huruvida EUF:s räkenskaper innehåller väsentliga felaktigheter och huruvida de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta samt att på grundval av revisionen lämna en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till Europaparlamentet och rådet. Rimlig säkerhet är en hög grad av säkerhet men ingen garanti för att väsentliga felaktigheter eller bristande efterlevnad alltid upptäcks vid revisionen. Dessa kan ha sin grund i oegentligheter eller fel och betraktas som väsentliga om de enskilt eller tillsammans rimligen kan förväntas påverka eventuella ekonomiska beslut som fattas med grund i dessa EUF-räkenskaper. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Som en del i vår revision i enlighet med ISA och Issai tillämpar vi professionellt omdöme och är professionellt skeptiska under hela revisionen. Vi gör också följande:






  — | Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i EUF:s räkenskaper och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer EUF:s rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vi utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter är svårare att upptäcka än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning, uppsåtlig underlåtenhet, felaktiga uppgifter eller att man har satt sig över den interna kontrollen. Det är följaktligen större risk för att sådana händelser inte upptäcks. |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

Identifierar och bedömer riskerna för att det finns väsentliga felaktigheter i EUF:s räkenskaper och för att de underliggande transaktionerna i väsentlig utsträckning inte följer EUF:s rättsliga ram, vare sig det beror på oegentligheter eller på fel. Vi utformar och utför granskningsåtgärder för att hantera dessa risker och inhämtar tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis till stöd för vårt uttalande. Väsentliga felaktigheter eller väsentlig bristande efterlevnad som beror på oegentligheter är svårare att upptäcka än om de beror på fel, eftersom det vid oegentligheter kan handla om maskopi, förfalskning, uppsåtlig underlåtenhet, felaktiga uppgifter eller att man har satt sig över den interna kontrollen. Det är följaktligen större risk för att sådana händelser inte upptäcks.

| — | Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma lämpliga granskningsåtgärder, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

—

Skaffar oss en förståelse av den interna kontroll som är relevant för revisionen i syfte att utforma lämpliga granskningsåtgärder, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i den interna kontrollen.

| — | Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som ledningen har använt och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar. |
| --- | --- |

—

Utvärderar ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som ledningen har använt och av rimligheten i ledningens uppskattningar i redovisningen och därmed sammanhängande upplysningar.

| — | Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om EUF:s förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att i vår rapport hänvisa till de därmed sammanhängande upplysningarna i EUF:s räkenskaper eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för vår rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten. |
| --- | --- |

—

Kommer, med grund i de inhämtade revisionsbevisen, fram till en slutsats om huruvida ledningens användning av antagandet om fortsatt drift är riktigt och huruvida det finns någon väsentlig osäkerhetsfaktor som avser sådana händelser eller förhållanden som kan leda till betydande tvivel om EUF:s förmåga att fortsätta verksamheten. Om vi kommer fram till att det finns en väsentlig osäkerhetsfaktor, är vi skyldiga att i vår rapport hänvisa till de därmed sammanhängande upplysningarna i EUF:s räkenskaper eller, om upplysningarna inte är korrekta, modifiera vårt uttalande. Våra slutsatser baseras på de revisionsbevis som vi har inhämtat fram till datumet för vår rapport. Men framtida händelser eller förhållanden kan förorsaka att enheten inte längre kan fortsätta verksamheten.

| — | Utvärderar de årliga räkenskapernas och alla upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och bedömer om de årliga räkenskaperna ger en rättvisande bild av de underliggande transaktionerna och händelserna. |
| --- | --- |

—

Utvärderar de årliga räkenskapernas och alla upplysningarnas övergripande presentation, struktur och innehåll, och bedömer om de årliga räkenskaperna ger en rättvisande bild av de underliggande transaktionerna och händelserna.

| XVIII. | Vi informerar ledningen om bland annat revisionens planerade inriktning och omfattning samt tidpunkten för den och viktiga granskningsresultat, inbegripet iakttagelser om betydande brister i den interna kontrollen. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | När det gäller intäkter granskar vi alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av intäktstransaktioner. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | När det gäller kostnader granskar vi betalningstransaktioner när kostnaderna har uppkommit, bokförts och godkänts. Revisionen omfattar alla betalningar (som inte är förskott) vid den tidpunkt de görs. Förskott granskas när mottagaren av medel har lämnat bevis som visar att de använts på rätt sätt och institutionen eller organet har godkänt bevisen genom att reglera förskottsbetalningen, vilket kanske inte sker förrän ett efterföljande år. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Bland de områden som vi har diskuterat med kommissionen fastställer vi vilka som var av störst betydelse vid revisionen av EUF:s räkenskaper och som därför utgör områden av särskild betydelse för den aktuella perioden. Vi beskriver dessa områden i vår rapport, såvida inte lagstiftning eller förordningar förbjuder offentliggörande, eller vi, vilket är mycket ovanligt, beslutar att inte informera om ett område i vår rapport därför att de negativa konsekvenserna av det rimligen kan förväntas bli större än eventuella fördelar för allmänintresset. |
| --- | --- |

XXI.

11 juli 2019

Klaus-Heiner LEHNE

Ordförande

Europeiska revisionsrätten

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxemburg, LUXEMBURG

Information till stöd för revisionsförklaringen

Revisionens inriktning och omfattning samt revisionsmetod

| 10. | I
  bilaga 1.1
  i revisionsrättens årsrapport för 2018 om genomförandet av budgeten beskriver vi vår revisionsmetod. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Våra iakttagelser om tillförlitligheten i EUF:s räkenskaper baseras på årsredovisningen (16) för åttonde, nionde, tionde och elfte EUF som har godkänts av kommissionen i enlighet med EUF:s budgetförordning (17) samt räkenskapsförarens skriftliga uttalande som vi tog emot den 27 juni 2019. Vid revisionen granskade vi beloppen och upplysningarna och gjorde en bedömning av de redovisningsprinciper som hade tillämpats och av kommissionens viktigaste beräkningar och den övergripande presentationen av räkenskaperna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | För revisionen av transaktionernas korrekthet granskade vi ett urval av 125 transaktioner som var representativt för alla typer av betalningar inom EUF, varav 96 betalningar hade godkänts av 19 EU-delegationer (18) och 29 betalningar av kommissionens huvudkontor (19). Eftersom delar av vår granskade population omfattades av GD Internationellt samarbete och utvecklings undersökning från 2018 av procentsatsen för kvarstående fel (20) tog vi med ytterligare 14 transaktioner i vårt urval på vilka vi, efter justering, tillämpade resultatet (21) av undersökningen. Urvalets totala storlek uppgick därmed till 139 transaktioner, vilket överensstämmer med revisionsrättens säkerhetsmodell. När fel upptäcktes i transaktionerna analyserade vi de berörda systemen för att identifiera brister. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Vi granskade även följande för 2018:






  a) | Alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av intäktstransaktioner. |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Alla bidrag från medlemsstaterna och ett urval av andra typer av intäktstransaktioner.

| b) | Vissa system som används av GD Internationellt samarbete och utveckling och EU-delegationerna och som omfattar i) förhandskontroller som utförts av kommissionspersonal, externa revisorer (på uppdrag av kommissionen eller stödmottagarna) eller tillsynsmän innan utbetalningarna gjordes och ii) uppföljning och övervakning, särskilt uppföljningen av externa revisioner och den undersökning av procentsatsen för kvarstående fel som nämndes ovan. |
| --- | --- |

b)

Vissa system som används av GD Internationellt samarbete och utveckling och EU-delegationerna och som omfattar i) förhandskontroller som utförts av kommissionspersonal, externa revisorer (på uppdrag av kommissionen eller stödmottagarna) eller tillsynsmän innan utbetalningarna gjordes och ii) uppföljning och övervakning, särskilt uppföljningen av externa revisioner och den undersökning av procentsatsen för kvarstående fel som nämndes ovan.

| c) | Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i den årliga verksamhetsrapporten från GD Internationellt samarbete och utveckling, konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp, framtida korrigeringar och återkrav och införandet av dem i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport. |
| --- | --- |

c)

Tillförlitligheten i informationen om korrekthet i den årliga verksamhetsrapporten från GD Internationellt samarbete och utveckling, konsekvensen i metoden för att uppskatta riskbelopp, framtida korrigeringar och återkrav och införandet av dem i kommissionens årliga förvaltnings- och resultatrapport.

| d) | Uppföljningen av våra tidigare rekommendationer. |
| --- | --- |

d)

Uppföljningen av våra tidigare rekommendationer.

| 14. | Såsom anges i punkt 04 genomför GD Internationellt samarbete och utveckling de flesta av de instrument för externt bistånd som finansieras genom både den allmänna budgeten och EUF. Våra iakttagelser om systemen, tillförlitligheten i den årliga verksamhetsrapporten och generaldirektörens förklaring för 2018 avser GD Internationellt samarbete och utvecklings hela ansvarsområde. |
| --- | --- |

14.

Räkenskapernas tillförlitlighet

| 15. | Vår granskning visade att årsredovisningen inte innehöll väsentliga felaktigheter. |
| --- | --- |

15.

Transaktionernas korrekthet

Intäkter

| 16. | Intäktstransaktionerna innehöll inte några väsentliga fel. |
| --- | --- |

16.

Betalningar

| 17. | Bilaga I
  innehåller en översikt över resultatet av transaktionsgranskningen av de 125 granskade betalningstransaktionerna, varav 51 (41 %) innehöll fel. På grundval av de 39 fel som vi kvantifierade och de justerade resultaten av undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel från 2018 (se punkt 12) uppskattar vi felnivån till 5,2 % (22). Av de 39 betalningstransaktioner som innehöll kvantifierbara fel var 9 (23 %) slutliga transaktioner som hade godkänts efter alla förhandskontroller.
  Ruta 4
  visar hur felnivån är fördelad mellan olika feltyper enligt vår uppskattning för 2018.
  Ruta 5
  innehåller exempel på sådana fel.






  Ruta 4


  Fördelning av den uppskattade felnivån per feltyp
















  Källa: | Europeiska revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

17.

Ruta 4

Fördelning av den uppskattade felnivån per feltyp

Image 66

Källa:

Europeiska revisionsrätten.

| 18. | Liksom tidigare år begick kommissionen och dess genomförandepartner fler fel i transaktioner som gällde programkostnadsförslag, bidrag och överenskommelser om medverkan med internationella organisationer och delegeringsöverenskommelser med EU-medlemsstaternas samarbetsorgan än i andra former av stöd (23). 33 (54 %) av de 61 transaktioner av denna typ som vi granskade innehöll kvantifierbara fel, och de stod för 62,5 % av den uppskattade felnivån.






  Ruta 5


  Exempel på kvantifierbara fel i transaktioner som gällde projekt






  a)   Kostnader som inte hade uppkommit
  Kommissionen ingick en överenskommelse om medverkan med en internationell organisation om riskhantering avseende naturkatastrofer i Västindien. Det totala kontraktsvärdet och EU-bidraget var 12,29 miljoner euro. Den internationella organisationen genomförde delar av projektet genom bidrag i flera led till andra organisationer. Vid granskningen av tio enskilda kostnadsposter identifierade vi fyra fall där den internationella organisationen hade redovisat förskottsbetalningar till andra organisationer som uppkomna kostnader. Vi konstaterade att de andra organisationerna antingen inte hade inlett eller inte hade slutfört projektarbetet, vilket innebar att de redovisade kostnaderna (573 494 euro) därför ännu inte hade uppkommit.
  b)   Avsaknad av grundläggande styrkande handlingar
  Kommissionen godkände ett bidragskontrakt med en sammanslutning för genomförandet av ett kultur- och utbildningsprojekt i Belize. Det totala kontraktsvärdet var 0,5 miljoner euro, och EU:s maximala bidrag hade fastställts till 0,4 miljoner euro. Kommissionen godkände felaktigt och i strid med kontraktet projektkostnaderna (360 000 euro) innan den hade fått den slutliga finansiella rapporten, betalningsansökan eller utgiftskontrollrapporten.
  Kommissionen ingick ett administrationsavtal med en internationell organisation om ett program för riskreducering vid naturkatastrofer i AVS-länderna. Det totala kontraktsvärdet och EU-bidraget var 74,5 miljoner euro. Den internationella organisationen genomförde delar av projektet genom bidrag till tredje parter. Vid granskningen av tio enskilda kostnadsposter fick vi inga styrkande handlingar i två fall som gällde tredjepartskostnader (247 497 euro) som hade redovisats som projektkostnader.
  c)   Upphandlingsfel (omotiverat beslut av utvärderingskommittén)
  Kommissionen ingick ett bidragskontrakt med en icke-statlig organisation för att genomföra ett sanitetsprojekt i Haiti. Det totala kontraktsvärdet var 2,86 miljoner euro, och EU:s maximala bidrag hade fastställts till 2 miljoner euro. Vi granskade tio enskilda kostnadsposter, inbegripet slutbetalningen (8 768 euro) för uppförandet av sanitetsanläggningar. Den icke-statliga organisationen anordnade ett offentligt anbudsförfarande och bedömde de mottagna anbuden i förhållande till tekniska och ekonomiska kriterier. Kontraktet tilldelades utan vidare motivering den anbudsgivare som fått näst högst poäng och inte den som fått högst poäng.
  Kommissionen ingick en överenskommelse om medverkan med en internationell organisation för att stödja förvaltningen av de offentliga finanserna i Jamaica. Det totala kontraktsvärdet och EU-bidraget var 5 miljoner euro. När varor upphandlades (193 700 euro) för projektet, betraktade den internationella organisationen endast leverantörer i sina medlemsländer som berättigade. Detta uteslöt åtskilliga länder, även vissa EU-medlemsstater, som borde ha varit berättigade när det handlade om EUF-finansierade projekt.
  d)   Indirekta kostnader redovisades som direkta kostnader
  Kommissionen ingick en överenskommelse om medverkan med en internationell organisation för att genomföra ett projekt om nutrition och välbefinnande i Kenya. Det totala kontraktsvärdet och EU-bidraget var 19 miljoner euro. Vid granskningen av tio enskilda kostnadsposter såg vi att de indirekta kostnader (24 278 euro) som den internationella organisationens partner hade haft hade redovisats som direkta kostnader. Eftersom organisationen i fråga begärde ersättning för indirekta kostnader motsvarande 7 % av de totala direkta kostnader som redovisades i den finansiella rapporten, borde partnerns indirekta kostnader ha ingått i de schablonsatser som kommissionen och den internationella organisationen kommit överens om. |
| --- | --- |

18.

Ruta 5

Exempel på kvantifierbara fel i transaktioner som gällde projekt

a)   Kostnader som inte hade uppkommit

Kommissionen ingick en överenskommelse om medverkan med en internationell organisation om riskhantering avseende naturkatastrofer i Västindien. Det totala kontraktsvärdet och EU-bidraget var 12,29 miljoner euro. Den internationella organisationen genomförde delar av projektet genom bidrag i flera led till andra organisationer. Vid granskningen av tio enskilda kostnadsposter identifierade vi fyra fall där den internationella organisationen hade redovisat förskottsbetalningar till andra organisationer som uppkomna kostnader. Vi konstaterade att de andra organisationerna antingen inte hade inlett eller inte hade slutfört projektarbetet, vilket innebar att de redovisade kostnaderna (573 494 euro) därför ännu inte hade uppkommit.

b)   Avsaknad av grundläggande styrkande handlingar

Kommissionen godkände ett bidragskontrakt med en sammanslutning för genomförandet av ett kultur- och utbildningsprojekt i Belize. Det totala kontraktsvärdet var 0,5 miljoner euro, och EU:s maximala bidrag hade fastställts till 0,4 miljoner euro. Kommissionen godkände felaktigt och i strid med kontraktet projektkostnaderna (360 000 euro) innan den hade fått den slutliga finansiella rapporten, betalningsansökan eller utgiftskontrollrapporten.

Kommissionen ingick ett administrationsavtal med en internationell organisation om ett program för riskreducering vid naturkatastrofer i AVS-länderna. Det totala kontraktsvärdet och EU-bidraget var 74,5 miljoner euro. Den internationella organisationen genomförde delar av projektet genom bidrag till tredje parter. Vid granskningen av tio enskilda kostnadsposter fick vi inga styrkande handlingar i två fall som gällde tredjepartskostnader (247 497 euro) som hade redovisats som projektkostnader.

c)   Upphandlingsfel (omotiverat beslut av utvärderingskommittén)

Kommissionen ingick ett bidragskontrakt med en icke-statlig organisation för att genomföra ett sanitetsprojekt i Haiti. Det totala kontraktsvärdet var 2,86 miljoner euro, och EU:s maximala bidrag hade fastställts till 2 miljoner euro. Vi granskade tio enskilda kostnadsposter, inbegripet slutbetalningen (8 768 euro) för uppförandet av sanitetsanläggningar. Den icke-statliga organisationen anordnade ett offentligt anbudsförfarande och bedömde de mottagna anbuden i förhållande till tekniska och ekonomiska kriterier. Kontraktet tilldelades utan vidare motivering den anbudsgivare som fått näst högst poäng och inte den som fått högst poäng.

Kommissionen ingick en överenskommelse om medverkan med en internationell organisation för att stödja förvaltningen av de offentliga finanserna i Jamaica. Det totala kontraktsvärdet och EU-bidraget var 5 miljoner euro. När varor upphandlades (193 700 euro) för projektet, betraktade den internationella organisationen endast leverantörer i sina medlemsländer som berättigade. Detta uteslöt åtskilliga länder, även vissa EU-medlemsstater, som borde ha varit berättigade när det handlade om EUF-finansierade projekt.

d)   Indirekta kostnader redovisades som direkta kostnader

Kommissionen ingick en överenskommelse om medverkan med en internationell organisation för att genomföra ett projekt om nutrition och välbefinnande i Kenya. Det totala kontraktsvärdet och EU-bidraget var 19 miljoner euro. Vid granskningen av tio enskilda kostnadsposter såg vi att de indirekta kostnader (24 278 euro) som den internationella organisationens partner hade haft hade redovisats som direkta kostnader. Eftersom organisationen i fråga begärde ersättning för indirekta kostnader motsvarande 7 % av de totala direkta kostnader som redovisades i den finansiella rapporten, borde partnerns indirekta kostnader ha ingått i de schablonsatser som kommissionen och den internationella organisationen kommit överens om.

| 19. | När det gäller tio transaktioner som genomförts av internationella organisationer överlämnade de inte grundläggande styrkande handlingar till oss inom rimlig tid. Det påverkade planeringen och utförandet av vårt revisionsarbete negativt. Till exempel kunde vi i vissa fall inte besöka projekt på plats (se
  ruta 6
  ). Denna bristande samarbetsvilja strider mot fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (24) som fastställer att revisionsrätten har rätt att få den information som den begär. Vi rekommenderade i vårt yttrande nr 10/2018 (25) kommissionen att överväga att skärpa skyldigheten för internationella organisationer att till revisionsrätten vidarebefordra de dokument som vi behöver för att kunna utföra vår uppgift.






  Ruta 6


  Bristande samarbete från internationella organisationers sida






  I september 2018 underrättade vi kommissionen om att vi skulle besöka Moçambique för att granska ett vattenförsörjnings- och sanitetsprojekt som genomfördes av Unicef och ett projekt för livsmedelssäkerhet och förebyggande av malnutrition som genomfördes av Världslivsmedelsprogrammet.
  För att förbereda granskningsbesöket och planera kontrollerna på plats av projekten bad vi organisationerna att överlämna den nödvändiga dokumentationen om kostnadsposterna i urvalet till oss. I båda fallen fick vi emellertid informationen först när vi anlände i Moçambique i november 2018 för att inleda revisionen. Detta bristande samarbete gjorde att vi inte kunde besöka projekten på plats. När vi anlände till Moçambique var den dokumentation som fanns tillgänglig i organisationernas lokaler dessutom fortfarande ofullständig. Det resulterade i att vi inte kunde kontrollera huruvida de utvalda varorna och tjänsterna existerade. Vidare fick vi en del av dokumentationen först efter vårt besök, vilket gjorde att revisionsarbetet försenades kraftigt.
  Vi upplevde även bristande samarbete med andra internationella organisationer, till exempel Afrikanska unionens kommission, Karibiska utvecklingsbanken, FN:s utvecklingsprogram och Världsbanksgruppen. |
| --- | --- |

19.

Ruta 6

Bristande samarbete från internationella organisationers sida

I september 2018 underrättade vi kommissionen om att vi skulle besöka Moçambique för att granska ett vattenförsörjnings- och sanitetsprojekt som genomfördes av Unicef och ett projekt för livsmedelssäkerhet och förebyggande av malnutrition som genomfördes av Världslivsmedelsprogrammet.

För att förbereda granskningsbesöket och planera kontrollerna på plats av projekten bad vi organisationerna att överlämna den nödvändiga dokumentationen om kostnadsposterna i urvalet till oss. I båda fallen fick vi emellertid informationen först när vi anlände i Moçambique i november 2018 för att inleda revisionen. Detta bristande samarbete gjorde att vi inte kunde besöka projekten på plats. När vi anlände till Moçambique var den dokumentation som fanns tillgänglig i organisationernas lokaler dessutom fortfarande ofullständig. Det resulterade i att vi inte kunde kontrollera huruvida de utvalda varorna och tjänsterna existerade. Vidare fick vi en del av dokumentationen först efter vårt besök, vilket gjorde att revisionsarbetet försenades kraftigt.

Vi upplevde även bristande samarbete med andra internationella organisationer, till exempel Afrikanska unionens kommission, Karibiska utvecklingsbanken, FN:s utvecklingsprogram och Världsbanksgruppen.

| 20. | När det gällde nio kvantifierbara fel och åtta icke kvantifierbara fel hade kommissionen tillräckligt med information för att förhindra eller upptäcka och korrigera felen innan den godkände kostnaderna. Om kommissionen hade använt all den information som den hade tillgång till på ett korrekt sätt skulle den uppskattade felnivån ha varit 1,3 procentenheter lägre. Vi hittade fem andra transaktioner med fel som borde ha upptäckts av de externa revisorerna och tillsynsmännen. De bidrar med 1,1 procentenheter till den uppskattade felnivån (26). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Dessutom hade 17 transaktioner som innehöll kvantifierbara fel (27) varit föremål för revision eller utgiftskontroll. Utifrån informationen i gransknings- eller kontrollrapporterna om vilket granskningsarbete som hade utförts kunde vi inte bedöma om felen hade kunnat upptäckas och korrigeras vid förhandskontrollerna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | På två områden innehöll de granskade transaktionerna inga fel. Det första området var budgetstöd (28) (nio granskade transaktioner). Det andra området var när den så kallade hypotetiska strategin hade tillämpats i projekt med flera givare som genomförs av internationella organisationer (nio granskade transaktioner). I punkterna 9.9–9.12 i kapitel 9 i revisionsrättens årsrapport för 2018 om genomförandet av budgeten finns närmare uppgifter om dessa områdens karaktär. |
| --- | --- |

22.

Den årliga verksamhetsrapporten och andra förvaltningsverktyg

| 23. | I alla årliga verksamhetsrapporter sedan 2012 har GD Internationellt samarbete och utveckling lämnat en reservation om de underliggande transaktionernas korrekthet. En handlingsplan har därför antagits för att avhjälpa bristerna i genomförandet av generaldirektoratets kontrollsystem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Förra året rapporterade vi om de tillfredsställande framsteg som gjorts inom ramen för handlingsplanen för 2016: Tio åtgärder hade genomförts fullt ut, medan två hade genomförts delvis och två ännu höll på att genomföras. |
| --- | --- |

24.

| 25. | I sin handlingsplan för 2017 fortsatte GD Internationellt samarbete och utveckling sina ansträngningar för att minska felprocenten när det gällde att vidta åtgärder inriktade på aktuella eller tidigare identifierade högriskområden: medel som förvaltas indirekt via internationella organisationer och bidrag med direkt förvaltning. Samtidigt var flera åtgärder kopplade till justeringar för anpassning till den nya budgetförordningen – varav en del måste föras över på grund av det sena antagandet av själva förordningen. I april 2019 hade nio åtgärder genomförts fullt ut, medan en hade genomförts delvis och fyra ännu höll på att genomföras. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Två nya riktade åtgärder lades till i handlingsplanen för 2018, vilket speglar behovet av att förtydliga och främja förenklade kostnadsalternativ och den resultatbaserade finansiering som infördes genom den nya budgetförordningen. En befintlig åtgärd som förtydligar bidragsförfaranden formulerades om, och en annan inriktad på pelarbedömningar av internationella organisationer delades upp i tre separata åtgärder. Totalt innehöll handlingsplanen för 2018 tretton åtgärder, varav sju hade förts över från tidigare år, fyra följde upp åtgärder från tidigare år och två var nya. |
| --- | --- |

26.

| 27. | GD Internationellt samarbete och utvecklings kontrollsystem bygger på förhandskontroller som görs innan de kostnader som stödmottagarna redovisar godkänns. Även i år visar den felfrekvens som vi konstaterade – bland annat några fel i de slutgiltiga kostnadsredovisningar som hade granskats vid externa revisioner och utgiftskontroller i förväg – på brister i de kontrollerna. |
| --- | --- |

27.

Undersökning av procentsatsen för kvarstående fel 2018

| 28. | År 2018 gjorde GD Internationellt samarbete och utveckling sin sjunde undersökning av procentsatsen för kvarstående fel för att uppskatta omfattningen av de fel som undgått alla de förvaltningskontroller som syftar till att förhindra eller upptäcka och korrigera fel inom hela dess ansvarsområde (29). För tredje året i rad uppskattades procentsatsen för kvarstående fel ligga under den väsentlighetsgräns på 2 % som kommissionen har fastställt (30). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel utgör inte ett bestyrkandeuppdrag eller en revision; den bygger på GD Internationellt samarbete och utvecklings metod för att uppskatta den kvarstående felprocenten och vägledningen för detta. Liksom tidigare år har vi identifierat begränsningar, till exempel de mycket få kontroller av transaktioner som gjorts på plats (31), de ofullständiga kontrollerna av förfaranden för offentlig upphandling och förslagsinfordringar (32) samt uppskattningen av fel (33). Alla dessa begränsningar bidrog till en lägre procentsats för kvarstående fel som inte speglar verkligheten. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Den entreprenör som uppskattar den kvarstående felprocenten har stort tolkningsutrymme i fråga om metoden, eftersom vägledningen framför allt innehåller allmänna riktlinjer och inte detaljerade anvisningar. Kontraktet om undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel ingås dessutom för endast ett år i taget, vilket får till följd att entreprenören kan bytas ut och tillvägagångssättet ändras varje år. Om metoden för den kvarstående felprocenten och GD Internationellt samarbete och utvecklings vägledning var utförligare, skulle enhetligheten och graden av säkerhet kunna öka, även om entreprenören byts ut. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Vid vår granskning av entreprenörens arbete identifierade vi brister och inkonsekvenser i beräkningen och extrapoleringen av enskilda fel. Vi konstaterade även fel i entreprenörens arbetspapper, till exempel räknefel, och att kontrollerna inte omfattade alla stödkriterier för kostnaderna. Om dessa fel hade korrigerats, skulle den kvarstående felprocenten ha varit högre. |
| --- | --- |

31.

| 32. | I vår årsrapport för 2017 konstaterade vi att antalet transaktioner som inte hade substansgranskats eftersom man förlitade sig helt på tidigare kontrollarbete var betydligt högre i undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel 2017 än i tidigare undersökningar. I år kan vi konstatera att andelen transaktioner där man förlitat sig helt på tidigare kontrollarbete åter ligger på samma nivå som i undersökningen för 2016. Men där det tidigare kontrollarbetet innebar att endast en del av kostnaderna kontrollerades, extrapoleras inte de identifierade felen till den ogranskade delen av utgifterna. I undersökningen antar man därför att den ogranskade delen inte innehåller några fel, vilket minskar den kvarstående felprocenten. |
| --- | --- |

32.

Granskning av den årliga verksamhetsrapporten för 2018

| 33. | Generaldirektörens revisionsförklaring i den årliga verksamhetsrapporten för 2018 innehåller två reservationer. Den första gäller bidrag som förvaltas av GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar för GD Internationellt samarbete och utvecklings räkning. Den andra avser indirekt förvaltning via en internationell organisation och hänvisar uttryckligen till program som förvaltas av Afrikanska unionens kommission som medför en hel del offentlig upphandling. Den andra reservationen utfärdades 2017 och har behållits för 2018. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Den första reservationens omfattning begränsades betydligt både 2017 och 2018. Det berodde delvis på att den kvarstående felprocenten hade legat under väsentlighetsgränsen tre år i rad. Med hänsyn till begränsningarna i undersökningen av den kvarstående felprocenten 2018 (se punkterna 29–32) och tidigare år (34) är den första reservationens begränsade omfattning inte tillräckligt motiverad. Eftersom undersökningen av den kvarstående felprocenten är en av de viktigaste delarna i GD Internationellt samarbete och utvecklings riskbedömning, måste den underbyggas av tillräckligt detaljerad vägledning för att utgöra en tillförlitlig grund för reservationen.
  Ruta 7
  visar hur reservationerna i de årliga verksamhetsrapporterna har utvecklats mellan 2011 och 2018.






  Ruta 7


  GD Internationellt samarbete och utvecklings reservationer i de årliga verksamhetsrapporterna 2011–2018







  Andelen kostnader som är föremål för reservationer har minskat kraftigt











  Källa: | Europeiska revisionsrätten. |
| --- | --- | --- |

34.

Ruta 7

GD Internationellt samarbete och utvecklings reservationer i de årliga verksamhetsrapporterna 2011–2018

Andelen kostnader som är föremål för reservationer har minskat kraftigt

Image 67

Källa:

Europeiska revisionsrätten.

| 35. | GD Internationellt samarbete och utveckling uppskattade att det totala riskbeloppet vid avslutning uppgick till 49,8 miljoner euro (35). Det baserades på undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel och var 29 % lägre än det föregående året. Våra iakttagelser om undersökningen av den kvarstående felprocenten påverkar också uppskattningar av riskbeloppen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | GD Internationellt samarbete och utveckling uppskattade att det totala riskbeloppet vid utbetalning var 64,7 miljoner euro (36) (1 % av kostnaderna 2018). Av det beloppet uppskattar det att 14,9 miljoner euro (23 %) kommer att korrigeras genom dess kontroller under efterföljande år (37). |
| --- | --- |

36.

| 37. | GD Internationellt samarbete och utveckling vidtog 2018 flera åtgärder för att förbättra kvaliteten på uppgifterna för att beräkna sin korrigerande kapacitet och avhjälpa de brister som vi hade identifierat föregående år. Det ökade sin övervakning och sina kontroller av betalningskrav och gjorde ytterligare ansträngningar för att höja medvetenheten om hur de registreras korrekt genom till exempel inkludering av en särskild anvisning om sammanhanget för återkraven i meddelandet om avslutningsförfarandet 2018. Vad beträffar beräkningen av den korrigerande kapaciteten för 2018 identifierade vi inga fel i vårt urval (38). |
| --- | --- |

37.

Slutsats och rekommendationer

Slutsats

| 38. | De samlade revisionsbevisen visar att räkenskaperna för EUF för det budgetår som slutade den 31 december 2018 i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av EUF:s finansiella ställning och det finansiella resultatet, kassaflödena och förändringarna i nettotillgångarna för året i enlighet med bestämmelserna i EUF:s budgetförordning och de redovisningsregler som räkenskapsföraren har antagit. |
| --- | --- |

38.

| 39. | De samlade revisionsbevisen visar följande för det budgetår som slutade den 31 december 2018:






  a) | EUF:s intäkter innehöll inte några väsentliga fel. |
| --- | --- | --- |

39.

a)

EUF:s intäkter innehöll inte några väsentliga fel.

| b) | EUF:s betalningstransaktioner innehöll väsentliga fel (se punkterna 17–22). På grundval av vår transaktionsgranskning, inbegripet de justerade resultaten av undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel, uppskattar vi felnivån till 5,2 % (se
  bilaga I
  ). |
| --- | --- |

b)

EUF:s betalningstransaktioner innehöll väsentliga fel (se punkterna 17–22). På grundval av vår transaktionsgranskning, inbegripet de justerade resultaten av undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel, uppskattar vi felnivån till 5,2 % (se
  bilaga I
  ).

Rekommendationer

| 40. | Bilaga III
  visar resultatet av vår uppföljningsgranskning av de sex rekommendationer som vi lämnade i årsrapporten för 2015 (39), av vilka GD Internationellt samarbete och utveckling hade genomfört (40) rekommendationerna 2, 3, 4 och 6 fullt ut och rekommendation 5 i de flesta avseenden. Rekommendation 1 är inte längre tillämplig beroende på GD Internationellt samarbete och utvecklings beslut att förbättra kvaliteten på sina revisioner och utgiftskontroller genom att ändra de kravspecifikationer som inte förespråkar användning av kvalitetsmatriser. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Utifrån denna granskning och våra granskningsresultat och slutsatser för 2018 rekommenderar vi att kommissionen senast 2020

  Rekommendation 1

  ser till att internationella organisationer uppfyller skyldigheten i enlighet med EUF-fördraget att på revisionsrättens begäran överlämna de handlingar eller den information som revisionsrätten behöver för att kunna fullgöra sin uppgift (se punkt 19),

  Rekommendation 2

  förbättrar metoden för att uppskatta den kvarstående felprocenten och vägledningen för detta genom utförligare riktlinjer när det gäller de problem som vi har identifierat i denna rapport så att de ger lämpligt stöd till GD Internationellt samarbete och utvecklings riskbedömning för reservationer (se punkterna 29–34). |
| --- | --- |

41.

Rekommendation 1

ser till att internationella organisationer uppfyller skyldigheten i enlighet med EUF-fördraget att på revisionsrättens begäran överlämna de handlingar eller den information som revisionsrätten behöver för att kunna fullgöra sin uppgift (se punkt 19),

Rekommendation 2

förbättrar metoden för att uppskatta den kvarstående felprocenten och vägledningen för detta genom utförligare riktlinjer när det gäller de problem som vi har identifierat i denna rapport så att de ger lämpligt stöd till GD Internationellt samarbete och utvecklings riskbedömning för reservationer (se punkterna 29–34).

Kapitel III – Prestation (output och resultat)

| 42. | Våra kontroller på plats gjorde att vi inte bara kunde granska transaktionernas korrekthet utan också göra iakttagelser om prestationsaspekter aspekter på de utvalda transaktionerna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | När vi kontrollerade att inköpta varor och tjänster existerade under våra kontroller på plats konstaterade vi fall där de hade använts ändamålsenligt och bidragit till att projektmålen uppnåddes. Men vi konstaterade även fall där åtgärdens effektivitet och ändamålsenlighet hade äventyrats, eftersom de inköpta varorna och tjänsterna och/eller anläggningarna inte användes som planerat.






  Ruta 8


  Exempel på prestationsrelaterade iakttagelser






  a)   Effektiv och ändamålsenlig användning av inköpta varor och tjänster eller anläggningar
  I Saint Lucia godkände kommissionen ett kontrakt för tillhandahållande av sjukhusutrustning och tillhörande tjänster. Under vårt besök på plats konstaterade vi att de utvalda varorna och tjänsterna hade levererats, att de förvaltades väl och att de användes för avsett ändamål, det vill säga att de bidrog till att åtgärdens mål uppfylldes och att nyttan för de slutliga stödmottagarna därför var tydlig.
  b)   Projektets hållbarhet hotad
  Kommissionen godkände ett byggentreprenadkontrakt för uppförande av en avsaltningsanläggning i Djibouti. Under vår kontroll på plats konstaterade vi att det område som ursprungligen var avsett för projektet hade blivit betydligt mindre, och en ny hamn och en militärbas byggdes i stället i avsaltningsanläggningens omedelbara närhet. Anläggningen och så småningom driften av hamnen och militärbasen kan påverka havsströmmarna och vattenkvaliteten samt placeringen av vattenintaget. Alla dessa faktorer kan få betydande effekter på avsaltningsanläggningens bärkraft och medför risker för hållbarheten på lång sikt.
  c)   Inköpta varor och tjänster eller anläggningar användes inte
  Kommissionen undertecknade en överenskommelse om medverkan med en internationell organisation för att stödja förvaltningen av de offentliga finanserna i Jamaica. Den internationella organisationen genomförde projektet helt genom sina partner. Under vår kontroll på plats 2019 såg vi att en av de två datorservrar som köptes in i början av 2017 till projektet hade installerats i ett kontor som inte användes vid tidpunkten för vårt besök. Den andra servern låg fortfarande kvar i sin ursprungliga förpackning nästan två år efter leverans.
  I Haiti ingick kommissionen ett bidragskontrakt med en icke-statlig organisation för ett sanitetsprojekt. När vi kontrollerade en offentlig toalett som byggts inom ramen för bidraget konstaterade vi att toaletterna inte fungerade ordentligt och att vissa av dem var stängda.
  d)   Principen om sparsamhet respekterades inte
  I Moçambique ingick kommissionen ett bidragskontrakt med en internationell organisation för att förbättra tillgången till livsmedel och nutrition. En av de poster som vi valde ut för vår granskning var en betalning för en radiosänd dramaserie som syftade till att främja varaktiga beteendeförändringar. Beloppet debiterades på grundval av ett samverkansavtal mellan den internationella organisationen och en närstående organisation från samma familj, där den internationella organisationen gick med på att bidra med 180 000 euro till sin systerorganisation. Vi konstaterade att den summan inte hade fastställts genom en kostnadsanalys utan godtyckligt av de två närstående internationella organisationerna utifrån den tillgängliga EU-finansieringen. |
| --- | --- |

43.

Ruta 8

Exempel på prestationsrelaterade iakttagelser

a)   Effektiv och ändamålsenlig användning av inköpta varor och tjänster eller anläggningar

I Saint Lucia godkände kommissionen ett kontrakt för tillhandahållande av sjukhusutrustning och tillhörande tjänster. Under vårt besök på plats konstaterade vi att de utvalda varorna och tjänsterna hade levererats, att de förvaltades väl och att de användes för avsett ändamål, det vill säga att de bidrog till att åtgärdens mål uppfylldes och att nyttan för de slutliga stödmottagarna därför var tydlig.

b)   Projektets hållbarhet hotad

Kommissionen godkände ett byggentreprenadkontrakt för uppförande av en avsaltningsanläggning i Djibouti. Under vår kontroll på plats konstaterade vi att det område som ursprungligen var avsett för projektet hade blivit betydligt mindre, och en ny hamn och en militärbas byggdes i stället i avsaltningsanläggningens omedelbara närhet. Anläggningen och så småningom driften av hamnen och militärbasen kan påverka havsströmmarna och vattenkvaliteten samt placeringen av vattenintaget. Alla dessa faktorer kan få betydande effekter på avsaltningsanläggningens bärkraft och medför risker för hållbarheten på lång sikt.

c)   Inköpta varor och tjänster eller anläggningar användes inte

Kommissionen undertecknade en överenskommelse om medverkan med en internationell organisation för att stödja förvaltningen av de offentliga finanserna i Jamaica. Den internationella organisationen genomförde projektet helt genom sina partner. Under vår kontroll på plats 2019 såg vi att en av de två datorservrar som köptes in i början av 2017 till projektet hade installerats i ett kontor som inte användes vid tidpunkten för vårt besök. Den andra servern låg fortfarande kvar i sin ursprungliga förpackning nästan två år efter leverans.

I Haiti ingick kommissionen ett bidragskontrakt med en icke-statlig organisation för ett sanitetsprojekt. När vi kontrollerade en offentlig toalett som byggts inom ramen för bidraget konstaterade vi att toaletterna inte fungerade ordentligt och att vissa av dem var stängda.

d)   Principen om sparsamhet respekterades inte

I Moçambique ingick kommissionen ett bidragskontrakt med en internationell organisation för att förbättra tillgången till livsmedel och nutrition. En av de poster som vi valde ut för vår granskning var en betalning för en radiosänd dramaserie som syftade till att främja varaktiga beteendeförändringar. Beloppet debiterades på grundval av ett samverkansavtal mellan den internationella organisationen och en närstående organisation från samma familj, där den internationella organisationen gick med på att bidra med 180 000 euro till sin systerorganisation. Vi konstaterade att den summan inte hade fastställts genom en kostnadsanalys utan godtyckligt av de två närstående internationella organisationerna utifrån den tillgängliga EU-finansieringen.

---

(1)  Se artiklarna 43, 48–50 och 58 i rådets förordning (EU) 2015/323 av den 2 mars 2015 med budgetförordning för elfte Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 58, 3.3.2015, s. 17).

(2)  Ett trepartsavtal från 2012 mellan EIB, kommissionen och revisionsrätten (artikel 134 i rådets förordning (EG) nr 215/2008 av den 18 februari 2008 med budgetförordning för tionde Europeiska utvecklingsfonden (EUT L 78, 19.3.2008, s. 1)) reglerar revisionsrättens revision av denna verksamhet. Investeringsanslaget omfattas inte av revisionsrättens revisionsförklaring.

(3)  Med undantag av de 5 % av EUF:s kostnader 2018 som förvaltades av generaldirektoratet för europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo).

(4)  Såsom kontrakt om byggentreprenader/varor/tjänster, bidrag, budgetstöd och programkostnadsförslag.

(5)  EUT L 210, 6.8.2013, s. 1.

(6)  Mellan 2013 och 2015 anslogs medel via en övergångsfacilitet för att säkerställa kontinuitet i väntan på att elfte EUF skulle ratificeras.

(7)  Inbegripet 1 139 miljoner euro som förvaltas av EIB.

(8)  Innefattar de ursprungliga anslagen till åttonde, nionde, tionde och elfte EUF, medfinansiering, räntor, övriga medel och medel som förts över från tidigare EUF.

(9)  I procent av medlen.

(10)  Negativa belopp motsvarar anslag som dragits tillbaka.

(11)  Övergripande åtaganden avser finansieringsbeslut.

(12)  Enskilda åtaganden avser enskilda

(13)  kontrakt.Nettoåtaganden efter tillbakadraganden. Nettobetalningar efter återvinningar.

(14)  Målet fastställdes både som ett övergripande mål för GD Internationellt samarbete och utvecklings hela ansvarsområde och som ett specifikt mål för EUF.

(15)  I enlighet med artiklarna 43, 48–50 och 58 i budgetförordningen för elfte EUF innebär detta att revisionsförklaringen inte omfattar de EUF-medel som förvaltas av EIB.

(16)  Se artikel 39 i förordning (EU) 2018/1877.

(17)  Se artikel 38 i förordning (EU) 2018/1877.

(18)  Angola, Barbados, Botswana, Burkina Faso, Tchad, Djibouti, Etiopien, Guinea, Haiti, Jamaica, Kenya, Madagaskar, Malawi, Moçambique, Niger, Sierra Leone, Sudan, Tanzania, Zambia och Zimbabwe.

(19)  GD Internationellt samarbete och utveckling: 124 betalningar, Echo: 1 betalning för humanitärt bistånd.

(20)  GD Internationellt samarbete och utveckling ingår varje år kontrakt om en undersökning av felnivån för att uppskatta den felnivå som har undgått alla förvaltningskontroller som ska förhindra eller upptäcka och korrigera fel inom hela dess ansvarsområde. Undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel utgör inte ett bestyrkandeuppdrag eller en revision; den bygger på GD Internationellt samarbete och utvecklings metod för att uppskatta den kvarstående felprocenten och vägledningen för detta.

(21)  Våra granskningar av undersökningar av procentsatsen för kvarstående fel har visat att den underliggande metoden jämfört med vårt revisionsarbete inbegriper mycket färre (upp till nio) kontroller på plats och ger mindre möjligheter till granskning av upphandlingsförfaranden. I år justerade vi därför resultaten av undersökningen av procentsatsen för kvarstående fel så att de speglar graden av bristande efterlevnad av reglerna för offentlig upphandling. Till grund för justeringen låg revisionsrättens granskningsresultat 2014–2017 inför revisionsförklaringen om EUF.

(22)  Vi baserar vår beräkning av felet på ett representativt urval. Den angivna siffran är den bästa uppskattningen. Vi bedömer att felprocenten i populationen med 95 % säkerhet ligger mellan 1,2 % och 9,1 % (den undre respektive övre felgränsen).

(23)  Såsom kontrakt om byggentreprenader, varor och tjänster.

(24)  Artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt: ”[...] alla fysiska eller juridiska personer som erhåller betalningar från budgeten [...] ska på revisionsrättens begäran till denna överlämna de handlingar eller den information som revisionsrätten behöver för att kunna fullgöra sin uppgift.”

(25)  Punkt 18 i revisionsrättens yttrande nr 10/2018 över förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete.

(26)  När det gäller mindre än 0,1 procentenheter av felprocenten (ett fall) var det kommissionen själv som begick felet, och när det gäller 2,5 procentenheter (11 fall) var det stödmottagarna.

(27)  De bidrog med 1,7 procentenheter till den uppskattade felnivån.

(28)  De budgetstödbetalningar som finansierades genom EUF under 2018 uppgick till 796 miljoner euro.

(29)  EUF:s och EU:s allmänna budget.

(30)  2016: 1,7 %, 2017: 1,18 % och 2018: 0,85 %.

(31)  I samband med undersökningen för 2018 utfördes fältarbete i länderna där projekten genomfördes för endast fem av de 219 granskade transaktionerna.

(32)  Arbetet med procentsatsen för kvarstående fel omfattade inte i tillräcklig utsträckning vissa aspekter av upphandlingsförfarandena, till exempel skälen till att anbudssökandes ansökningar avslagits eller att den anbudsgivare vars anbud valts ut uppfyllde alla urvals- och tilldelningskriterier, och förfarandena för förslagsinfordringar eller motiveringarna till direktilldelningar kontrollerades inte heller.

(33)  Den specifika metoden för att uppskatta den kvarstående felprocenten lämnar stort utrymme för bedömning vid uppskattningen av enskilda fel (t.ex. när dokument saknas och giltigheten hos skälen till det).

(34)  Se punkterna 34–38 i revisionsrättens årsrapport för 2017 om EUF.

(35)  Se GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport för 2018, s. 69.

(36)  Detta är den bästa försiktiga beräkningen av beloppet för de kostnader som godkänts under året men som inte uppfyllde de bestämmelser i kontraktet och lagstiftningen som gällde vid tidpunkten för betalningen.

(37)  Se GD Internationellt samarbete och utvecklings årliga verksamhetsrapport för 2018, s. 69.

(38)  Vi granskade tolv betalningskrav till ett belopp av 10,5 miljoner euro, motsvarande 58 % av den totala populationen (18,2 miljoner euro).

(39)  Vi valde 2015 års rapport för årets uppföljning eftersom det sedan den gjordes bör ha gått tillräckligt lång tid för att kommissionen ska ha hunnit genomföra våra rekommendationer.

(40)  Syftet med uppföljningen var att kontrollera att korrigerande åtgärder hade införts och genomförts som svar på våra rekommendationer och inte att bedöma om genomförandet var ändamålsenligt.

---

BILAGA I

RESULTAT AV TRANSAKTIONSGRANSKNINGEN AVSEENDE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

| | 2018 | 2017 |
| --- | --- | --- |
| URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING |
| Totalt antal transaktioner | 139 | 142 |
| UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN |
| Uppskattad felnivå | 5,2 % | 4,5 % |
| Övre felgräns | 9,1 % | |
| Undre felgräns | 1,2 % | |

2018

2017

URVALETS STORLEK OCH SAMMANSÄTTNING

Totalt antal transaktioner

139

142

UPPSKATTAD INVERKAN AV DE KVANTIFIERBARA FELEN

Uppskattad felnivå

5,2 %

4,5 %

Övre felgräns

9,1 %

Undre felgräns

1,2 %

---

BILAGA II

EUF-BETALNINGAR UNDER 2018 UPPDELADE PER DE STÖRSTA REGIONERNA

Betalningar från Europeiska utvecklingsfonden – Afrika

Image 68

| Källa: | Kartbakgrund© OpenStreetMap, på licens genom Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) och Europeiska revisionsrätten, baserat på åttonde, nionde, tionde och elfte EUF:s konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

Betalningar från Europeiska utvecklingsfonden – Västindien och Stillahavsområdet

Image 69

| Källa: | Kartbakgrund© OpenStreetMap, på licens genom Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) och Europeiska revisionsrätten, baserat på åttonde, nionde, tionde och elfte EUF:s konsoliderade årsredovisning för 2018. |
| --- | --- |

Källa:

---

BILAGA III

UPPFÖLJNING AV TIDIGARE REKOMMENDATIONER – EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN

| År | Revisionsrättens rekommendation | Revisionsrättens analys av gjorda framsteg |
| --- | --- | --- |
| Har genomförts fullt ut | Har genomförts | Har inte genomförts | Ej tillämpligt | Otillräckliga bevis |
| i de flesta avseenden | i vissa avseenden |
| 2015 | Rekommendation 1: utvidga användningen av kvalitetsmatrisen till att gälla även revisioner och utgiftskontroller som görs direkt på uppdrag av stödmottagarna. | | | | | x | |
| Rekommendation 2: anpassa kravspecifikationen för revisioner och utgiftskontroller i syfte att få all relevant information om det granskningsarbete som faktiskt utförts som behövs för att kunna bedöma deras kvalitet med hjälp av den nya kvalitetsmatrisen. | x | | | | | |
| Rekommendation 3: bedöma vilka kostnader och vilken nytta det skulle medföra att förbättra övervakningen av de revisioner och utgiftskontroller som görs direkt på uppdrag av stödmottagarna genom att inkludera dem i den nya revisionsapplikationen. | x | | | | | |
| Rekommendation 4: tillämpa lämpliga sanktioner för de enheter som inte fullgör sin skyldighet att lägga fram viktiga styrkande underlag till revisionsrättens revision. | x | | | | | |
| Rekommendation 5: när det gäller betalningar som omfattas av indirekt förvaltning med mottagarländer i) underbygga revisionsförklaringen med de statistiskt sett mest tillförlitliga bevis som finns tillgängliga och ii) skilja mellan stödformer med olika riskprofiler, på samma sätt som för betalningar som omfattas av direkt förvaltning. | | x | | | | |
| Rekommendation 6: revidera uppskattningen av sin framtida korrigeringskapacitet och inte ta med följande i beräkningen i) inkassering av outnyttjad förfinansiering och upplupna räntor och ii) annulleringar av tidigare utfärdade betalningskrav. | x | | | | | |

År

Revisionsrättens rekommendation

Revisionsrättens analys av gjorda framsteg

Har genomförts fullt ut

Har genomförts

Har inte genomförts

Ej tillämpligt

Otillräckliga bevis

i de flesta avseenden

i vissa avseenden

2015

Rekommendation 1: utvidga användningen av kvalitetsmatrisen till att gälla även revisioner och utgiftskontroller som görs direkt på uppdrag av stödmottagarna.

x

Rekommendation 2: anpassa kravspecifikationen för revisioner och utgiftskontroller i syfte att få all relevant information om det granskningsarbete som faktiskt utförts som behövs för att kunna bedöma deras kvalitet med hjälp av den nya kvalitetsmatrisen.

x

Rekommendation 3: bedöma vilka kostnader och vilken nytta det skulle medföra att förbättra övervakningen av de revisioner och utgiftskontroller som görs direkt på uppdrag av stödmottagarna genom att inkludera dem i den nya revisionsapplikationen.

x

Rekommendation 4: tillämpa lämpliga sanktioner för de enheter som inte fullgör sin skyldighet att lägga fram viktiga styrkande underlag till revisionsrättens revision.

x

Rekommendation 5: när det gäller betalningar som omfattas av indirekt förvaltning med mottagarländer i) underbygga revisionsförklaringen med de statistiskt sett mest tillförlitliga bevis som finns tillgängliga och ii) skilja mellan stödformer med olika riskprofiler, på samma sätt som för betalningar som omfattas av direkt förvaltning.

x

Rekommendation 6: revidera uppskattningen av sin framtida korrigeringskapacitet och inte ta med följande i beräkningen i) inkassering av outnyttjad förfinansiering och upplupna räntor och ii) annulleringar av tidigare utfärdade betalningskrav.

x

---

KOMMISSIONENS SVAR PÅ REVISIONSRÄTTENS ÅRSRAPPORT OM DEN VERKSAMHET SOM FINANSIERAS GENOM ÅTTONDE, NIONDE, TIONDE OCH ELFTE EUROPEISKA UTVECKLINGSFONDEN (EUF) FÖR BUDGETÅRET 2018

Kapitel II – Revisionsrättens revisionsförklaring avseende EUF

Ruta 6
  – Bristande samarbete från internationella organisationers sida

Kommissionen kontaktade de berörda internationella organisationerna på alla nivåer för att bidra till att de underlag som revisionsrätten efterfrågade skulle göras tillgängliga. Den analyserar för närvarande de särskilda fall som revisionsrätten tar upp.

Kommissionen kommer att införa ett system för direkt kontakt med internationella organisationer på central nivå när deras åtgärder ingår i revisionsrättens urval.

Den årliga verksamhetsrapporten och andra förvaltningsverktyg

| 27. | Vad beträffar det kontrollsystem som används av GD Internationellt samarbete och utveckling antogs reviderade kravspecifikationer för utgiftskontroller i slutet av mars 2018. De väntas bidra till att efterhandskontrollerna ger bättre resultat. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Undersökningen om procentsatsen för kvarstående fel är en av flera delar i förfarandet för att bygga upp rimliga garantier. De begränsningar som revisionsrätten konstaterar är väl kända för kommissionen, som tar hänsyn till dem i sin bedömning av förvaltningssystemets styrka och svaga sidor. Alla dessa delar tillsammans säkerställer att den årliga verksamhetsrapporten från GD Internationellt samarbete och utveckling ger en sann och rättvisande bild av förvaltningsinformationen. |
| --- | --- |

28.

| 30. | När det gäller handboken i metoden för att uppskatta den kvarstående felprocenten måste detaljeringsgraden i vägledningen och metoden upprätthålla balansen mellan att vara heltäckande och att vara flexibel. Undersökningen om procentsatsen för kvarstående fel upphandlas varje år för att behålla en viss flexibilitet i utformningen av det specifika mandatet. Vid den tidpunkten går det att ta hänsyn till revisionsrättens slutsatser och rekommendationer. |
| --- | --- |

30.

| 31. | De skillnader i kvantifierbara fel som revisionsrätten har upptäckt kommer mycket riktigt att leda till att den kvarstående felprocenten ökar. Merparten av den ökningen kommer dock från en enda insats, som kommissionen anser genomfördes under exceptionella omständigheter. Kommissionen håller inte med om revisionsrättens slutsats i detta specialfall. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Metoden har inte förändrats jämfört med föregående år. De fel som har upptäckts i en tidigare rapport om kontrollarbetet som kommissionen har förlitat sig fullständigt på extrapoleras inte om det finns bevis på att kommissionen har utfärdat tillhörande återkrav eller justerat slutbetalningen för insatsen baserat på det icke stödberättigande belopp som har upptäckts.
  I uppdragstagarens arbete ingår att utöva yrkesmässigt omdöme för att avgöra när och i vilken omfattning slutsatserna kan eller måste extrapoleras. |
| --- | --- |

32.

I uppdragstagarens arbete ingår att utöva yrkesmässigt omdöme för att avgöra när och i vilken omfattning slutsatserna kan eller måste extrapoleras.

| 34. | Kommissionen kommer att undersöka möjligheterna att införa en mer heltäckande vägledning.
  Det sker heller ingen neddragning av kontrollinsatserna för andra segment som inte omfattas av reservationer. I beskrivningen av reservationen förklaras att även om den enbart avser insatser som omfattas av direkt förvaltning kommer de åtgärder som rör andra utgiftsområden också att fortsätta. |
| --- | --- |

34.

Det sker heller ingen neddragning av kontrollinsatserna för andra segment som inte omfattas av reservationer. I beskrivningen av reservationen förklaras att även om den enbart avser insatser som omfattas av direkt förvaltning kommer de åtgärder som rör andra utgiftsområden också att fortsätta.

Slutsats och rekommendationer

Rekommendation 1 (internationella organisationer)

Kommissionen godtar denna rekommendation. Kommissionen kommer att införa ett system för direkt kontakt med internationella organisationer på central nivå när deras åtgärder ingår i revisionsrättens urval.

Rekommendation 2 (metoden och handboken för undersökningen om procentsatsen för kvarstående fel)

Kommissionen godtar denna rekommendation och kommer att undersöka möjligheterna att införa en mer heltäckande vägledning.

Kapitel III – Prestation

Ruta 8
  – Exempel på prestationsrelaterade iakttagelser

| b) | Projektets hållbarhet hotad Kommissionen planerar en teknisk granskning och utvärdering för att bedöma projektets status och upptäcka eventuella risker i syfte att säkerställa projektets hållbarhet. Kommissionen ska också se till att det sker en noggrann uppföljning med alla berörda parter. |
| --- | --- |

b)

Projektets hållbarhet hotad Kommissionen planerar en teknisk granskning och utvärdering för att bedöma projektets status och upptäcka eventuella risker i syfte att säkerställa projektets hållbarhet. Kommissionen ska också se till att det sker en noggrann uppföljning med alla berörda parter.

| c) | Inköpta varor och tjänster eller anläggningar användes inte Kommissionen kommer att undersöka båda frågorna och kontrollera läget för användningen av den berörda utrustningen och de berörda anläggningarna. |
| --- | --- |

c)

Inköpta varor och tjänster eller anläggningar användes inte Kommissionen kommer att undersöka båda frågorna och kontrollera läget för användningen av den berörda utrustningen och de berörda anläggningarna.

| d) | Principen om sparsamhet respekterades inte Kommissionen vill betona att bidraget beslutades i ett kontrakt mellan de båda internationella organisationerna och att utbetalningarna genomfördes i enlighet med bestämmelserna i kontraktet. Lägesrapporten bekräftar att serien har gett positiva resultat i enlighet med analyser av oberoende medieforskningsföretag. |
| --- | --- |

d)

Principen om sparsamhet respekterades inte Kommissionen vill betona att bidraget beslutades i ett kontrakt mellan de båda internationella organisationerna och att utbetalningarna genomfördes i enlighet med bestämmelserna i kontraktet. Lägesrapporten bekräftar att serien har gett positiva resultat i enlighet med analyser av oberoende medieforskningsföretag.

---