# Službeni list C 340/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 340 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.8. listopada 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 340

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.8. listopada 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | ECA |
| 2019/C 340/01 | Godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2018., s odgovorima institucija | 1 |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| 2019/C 340/02 | Godišnje izvješće Revizorskog suda o aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda (ERF) za financijsku godinu 2018., s odgovorima Komisije | 269 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

ECA

2019/C 340/01

Godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna za financijsku godinu 2018., s odgovorima institucija

1

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

2019/C 340/02

Godišnje izvješće Revizorskog suda o aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda (ERF) za financijsku godinu 2018., s odgovorima Komisije

269

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

ECA

| 8.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 340/1

---

Image 1

U skladu s odredbama članka 287. stavaka 1. i 4. UFEU-a i članka 258. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 te odredbama članka 43. Uredbe Vijeća (EU) 2018/1877 od 26. studenoga 2018. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2015/323

Revizorski sud Europske unije usvojio je na sastanku održanom 18. srpnja 2019.

GODIŠNJA IZVJEŠĆA

za financijsku godinu 2018.

Ova izvješća, s odgovorima institucija na opažanja koja je iznio Revizorski sud, dostavljena su tijelima koja su nadležna za davanje razrješnice i ostalim institucijama.

Članovi Revizorskog suda su:

Klaus-Heiner LEHNE (predsjednik), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio Tomé MUGURUZA, Iliana IVANOVA, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil Wynn OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM, Viorel ȘTEFAN, Ivana MALETIĆ.

GODIŠNJE IZVJEŠĆE O IZVRŠENJU PRORAČUNA

(2019/C 340/01)

SADRŽAJ

| Uvod | 7 |
| --- | --- |

| Poglavlje 1. | – Izjava o jamstvu i popratne informacije | 9 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 1.

| Poglavlje 2. | – Proračunsko i financijsko upravljanje | 35 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 2.

| Poglavlje 3. | – Ostvarivanje rezultata s pomoću proračuna EU-a | 55 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 3.

| Poglavlje 4. | – Prihodi | 111 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 4.

| Poglavlje 5. | – Konkurentnost za rast i zapošljavanje | 121 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 5.

| Poglavlje 6. | – Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija | 135 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 6.

| Poglavlje 7. | – Prirodni resursi | 159 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 7.

| Poglavlje 8. | – Sigurnost i građanstvo | 179 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 8.

| Poglavlje 9. | – Globalna Europa | 187 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 9.

| Poglavlje 10. | – Administracija | 197 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 10.

| Odgovori institucija | 205 |
| --- | --- |

---

Uvod

| 0.1. | Europski revizorski sud (Sud) institucija (1) je Europske unije (EU) i vanjski revizor financija EU-a (2). U toj ulozi Sud djeluje kao neovisni zaštitnik financijskih interesa svih građana EU-a, pri čemu osobito doprinosi unaprjeđenju financijskog upravljanja EU-om. Dodatne informacije o radu Suda dostupne su u publikacijama Suda, kao što su godišnja izvješća o radu, tematska izvješća, panoramski pregledi i mišljenja o novim ili izmijenjenim zakonima EU-a i drugim odlukama koje imaju učinak na financijsko upravljanje (3). |
| --- | --- |

0.1.

| 0.2. | Ovo je 42. godišnje izvješće Suda o izvršenju proračuna EU-a te je njime obuhvaćena financijska godina 2018. Europski razvojni fondovi predmet su zasebnog godišnjeg izvješća. |
| --- | --- |

0.2.

| 0.3. | Vijeće i Europski parlament odobravaju opći proračun EU-a na godišnjoj razini. Godišnje izvješće Suda i, u relevantnim slučajevima, njegova tematska izvješća temelj su za postupak davanja razrješnice tijekom kojega Europski parlament, uzimajući u obzir preporuku Vijeća, odlučuje o tome je li Komisija na zadovoljavajući način izvršila svoje proračunske zadaće. Godišnje izvješće po objavi se prosljeđuje nacionalnim parlamentima, Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

0.3.

| 0.4. | Središnji dio izvješća Suda čini izjava o jamstvu u pogledu pouzdanosti konsolidirane računovodstvene dokumentacije EU-a te zakonitosti i pravilnosti transakcija. Kao dodatak toj izjavi objavljuju se posebne procjene za svako veće područje djelovanja Unije. |
| --- | --- |

0.4.

| 0.5. | Kao i prijašnjih godina, ovogodišnje izvješće Suda sastoji se od sljedećih dijelova:






  — | poglavlje 1. sadržava izjavu o jamstvu i sažeti prikaz rezultata revizije koju je Sud obavio u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije i pravilnosti transakcija |
| --- | --- | --- |

0.5.

—

poglavlje 1. sadržava izjavu o jamstvu i sažeti prikaz rezultata revizije koju je Sud obavio u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije i pravilnosti transakcija

| — | poglavlje 2. donosi analizu proračunskog i financijskog upravljanja |
| --- | --- |

—

poglavlje 2. donosi analizu proračunskog i financijskog upravljanja

| — | poglavlje 3. usmjereno je na informacije koje proizlaze iz pokazatelja uspješnosti uporabe proračuna EU-a te se u njemu iznose važni rezultati iz tematskih izvješća Suda iz 2018. na temu uspješnosti i prikazuje analiza mjere u kojoj je Komisija provela preporuke koje je Sud iznio u tematskim izvješćima objavljenima 2015. godine |
| --- | --- |

—

poglavlje 3. usmjereno je na informacije koje proizlaze iz pokazatelja uspješnosti uporabe proračuna EU-a te se u njemu iznose važni rezultati iz tematskih izvješća Suda iz 2018. na temu uspješnosti i prikazuje analiza mjere u kojoj je Komisija provela preporuke koje je Sud iznio u tematskim izvješćima objavljenima 2015. godine

| — | poglavlje 4. sadržava prikaz nalaza Suda o prihodima EU-a |
| --- | --- |

—

poglavlje 4. sadržava prikaz nalaza Suda o prihodima EU-a

| — | poglavlja 5. – 10. donose rezultate koje je Sud dobio ispitivanjem pravilnosti transakcija za glavne naslove važećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) (4) te pregledom godišnjih izvješća o radu Komisije, drugih elemenata njezinih sustava unutarnje kontrole i ostalih mehanizama upravljanja. |
| --- | --- |

—

poglavlja 5. – 10. donose rezultate koje je Sud dobio ispitivanjem pravilnosti transakcija za glavne naslove važećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) (4) te pregledom godišnjih izvješća o radu Komisije, drugih elemenata njezinih sustava unutarnje kontrole i ostalih mehanizama upravljanja.

| 0.6. | Budući da ne postoje zasebni financijski izvještaji za pojedinačne naslove VFO-a, zaključci u sklopu svakog poglavlja ne sačinjavaju revizorsko mišljenje. U poglavljima se tek opisuju važna pitanja karakteristična za svaki naslov VFO-a. |
| --- | --- |

0.6.

| 0.7. | Sud nastoji iznijeti svoja opažanja jasno i sažeto. Nije uvijek moguće izbjeći uporabu pojmova karakterističnih za EU, njegove politike i proračun ili računovodstvenu i revizorsku struku. Sud je na svojim internetskim stranicama objavio pojmovnik s definicijama i objašnjenjima većine karakterističnih pojmova (5). Pojmovi definirani u pojmovniku označeni su kurzivom na mjestu na kojem se prvi put pojavljuju u svakom od poglavlja. |
| --- | --- |

0.7.

| 0.8. | U ovom su izvješću također prikazani odgovori Komisije (ili, u relevantnim slučajevima, odgovori drugih institucija i tijela EU-a) na opažanja Suda. Odgovornost je Suda kao vanjskog revizora iznijeti revizijske nalaze i izvesti nužne zaključke te tako pružiti neovisnu i nepristranu procjenu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije i pravilnosti transakcija. |
| --- | --- |

0.8.

---

(1)  Sud je osnovan kao institucija člankom 13. Ugovora o Europskoj uniji, koji je poznat i kao Ugovor iz Maastrichta (SL C 191, 29.7.1992., str. 1.). Međutim, izvorno je uspostavljen 1977. Ugovorom iz Bruxellesa kao novo tijelo Zajednice zaduženo za provedbu vanjske revizije (SL L 359, 31.12.1977., str. 1.).

(2)  Članci 285. – 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (SL C 326, 26.10.2012., str. 47.).

(3)  Publikacije su dostupne na internetskim stranicama Suda: www.eca.europa.eu

(4)  Sud ne donosi posebnu procjenu rashoda za naslov 6. („Naknade”), kao ni za rashode izvan VFO-a. U sklopu analize koju je Sud obavio za naslov 3. („Sigurnost i građanstvo”) i naslov 4. („Globalna Europa”), koji su redom obrađeni u poglavljima 8. i 9., ne iznosi se procijenjena stopa pogreške.

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2018/GLOSSARY_AR_2018_HR.pdf

---

POGLAVLJE 1.

Izjava o jamstvu i popratne informacije

SADRŽAJ

| Izjava o jamstvu koju Sud upućuje Europskom parlamentu i Vijeću – izvješće neovisnog revizora | I.–XXX. |
| --- | --- |

| Uvod | 1.1.–1.5. |
| --- | --- |

| Uloga Europskog revizorskog suda | 1.1.–1.3. |
| --- | --- |

| Potrošnja financijskih sredstava EU-a važan je način ostvarivanja ciljeva politika | 1.4.–1.5. |
| --- | --- |

| Nalazi revizije za financijsku godinu 2018. | 1.6.–1.41. |
| --- | --- |

| Pouzdanost računovodstvene dokumentacije | 1.6.–1.9. |
| --- | --- |

| U računovodstvenoj dokumentaciji nije bilo značajnog pogrešnog prikazivanja | 1.6.–1.8. |
| --- | --- |

| Ključna revizijska pitanja povezana s financijskim izvještajima za 2018. | 1.9. |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcija | 1.10.–1.32. |
| --- | --- |

| Revizijom koju je obavio Sud obuhvaćeni su rashodi koje je Komisija prihvatila tijekom 2018. | 1.11.–1.14. |
| --- | --- |

| Rezultati revizije za 2018. koju je obavio Sud pokazuju da su pogreške ograničene na određene vrste rashoda | 1.15. |
| --- | --- |

| Složenost pravila i način isplate financijskih sredstava EU-a utječu na rizik od pogreške | 1.16.–1.32. |
| --- | --- |

| Informacije o pravilnosti koje pruža Komisija | 1.33.–1.41. |
| --- | --- |

| Stopa pogreške koju je procijenila Komisija nešto je ispod raspona stope koju je procijenio Sud | 1.35.–1.36. |
| --- | --- |

| Pojedinačne komponente procjene koju je iznijela Komisija nisu uvijek u skladu s nalazima Suda | 1.37.–1.39. |
| --- | --- |

| Rizik u trenutku zaključenja ovisi o procijenjenim budućim ispravcima i povratima sredstava | 1.40.–1.41. |
| --- | --- |

| Slučajeve u kojima postoji sumnja na prijevaru Sud prijavljuje OLAF-u | 1.42.–1.46. |
| --- | --- |

| Zaključci | 1.47.–1.49. |
| --- | --- |

| Rezultati revizije | 1.48.–1.49. |
| --- | --- |

| Prilog 1.1. – Revizijski pristup i metodologija | |
| --- | --- |

Prilog 1.1. – Revizijski pristup i metodologija

Izjava o jamstvu koju Sud upućuje Europskom parlamentu i Vijeću – izvješće neovisnog revizora

Mišljenje

| I. | Sud je obavio reviziju:






  (a) | konsolidirane računovodstvene dokumentacije Europske unije, koja se sastoji od konsolidiranih financijskih izvještaja (1) i izvješća o izvršenju proračuna (2) za financijsku godinu koja je završila 31. prosinca 2018. i koju je Komisija odobrila 26. lipnja 2019., te |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

konsolidirane računovodstvene dokumentacije Europske unije, koja se sastoji od konsolidiranih financijskih izvještaja (1) i izvješća o izvršenju proračuna (2) za financijsku godinu koja je završila 31. prosinca 2018. i koju je Komisija odobrila 26. lipnja 2019., te

| (b) | zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, u skladu s člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

Pouzdanost računovodstvene dokumentacije

| Mišljenje o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije









  II. | Prema mišljenju Suda konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije (EU) za godinu koja je završila 31. prosinca 2018. u svim značajnim aspektima vjerno prikazuje financijsko stanje EU-a na dan 31. prosinca 2018. te rezultate poslovanja, novčane tokove i promjene u neto imovini za godinu završenu tim danom, u skladu s Financijskom uredbom i računovodstvenim pravilima koja se temelje na međunarodno prihvaćenim računovodstvenim standardima za javni sektor. |
| --- | --- |

Mišljenje o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije

II.

Zakonitost i pravilnost transakcija povezanih s računovodstvenom dokumentacijom

Prihodi

| Mišljenje o zakonitosti i pravilnosti prihoda









  III. | Prema mišljenju Suda prihodi povezani s računovodstvenom dokumentacijom za godinu koja je završila 31. prosinca 2018. u svim su značajnim aspektima zakoniti i pravilni. |
| --- | --- |

Mišljenje o zakonitosti i pravilnosti prihoda

III.

Rashodi

| Uvjetno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda









  IV. | Prema mišljenju Suda, uz iznimku učinaka pitanja opisanog u odlomku pod naslovom „Osnova za uvjetno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda”, rashodi prihvaćeni u računovodstvenoj dokumentaciji za godinu koja je završila 31. prosinca 2018. u svim su značajnim aspektima zakoniti i pravilni. |
| --- | --- |

Uvjetno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda

IV.

Osnova za mišljenje

| V. | Sud provodi reviziju u skladu s međunarodnim revizijskim standardima i etičkim kodeksom Međunarodne federacije računovođa (IFAC) te međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija (INTOSAI). Odgovornosti Suda u skladu s tim standardima podrobnije su opisane u odlomku pod naslovom „Odgovornosti revizora u pogledu revizije konsolidirane računovodstvene dokumentacije i povezanih transakcija”. Sud je također ispunio zahtjeve u pogledu neovisnosti i postupio u skladu sa svojim etičkim odgovornostima predviđenima Kodeksom etike za profesionalne računovođe Odbora za međunarodne standarde etike za računovođe (IESBA). Sud prikupljene revizijske dokaze smatra dostatnima i prikladnima da budu osnova za njegovo mišljenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za uvjetno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda

| VI. | Sud je za 2018. godinu utvrdio da u visokorizičnim rashodima (u prvom redu onima koji su utemeljeni na nadoknadi troškova, na koje se primjenjuju složena pravila) (3) postoje značajne pogreške. Sud procjenjuje da stopa pogreške za visokorizične rashode iznosi 4,5 %. Ukupna stopa pogreške koju je Sud procijenio (2,6 %) i dalje je iznad praga značajnosti, ali nije raširena. U niskorizičnim rashodima, koji se u prvom redu temelje na dodijeljenim pravima i na koje se primjenjuju pojednostavnjena/manje složena pravila, ne postoje značajne pogreške (4). |
| --- | --- |

VI.

Ključna revizijska pitanja

| Sud je obavio procjenu mogućeg učinka povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije na računovodstvenu dokumentaciju za 2018. godinu









  VII. | Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. službeno je obavijestila Europsko vijeće o svojoj namjeri da se povuče iz EU-a. Europsko vijeće pristalo je 10. travnja 2019. produžiti rok za povlačenje Ujedinjene Kraljevine (5) onoliko dugo koliko je to potrebno, ali u svakom slučaju najdulje do 31. listopada 2019. Prema Odluci Vijeća Ujedinjena Kraljevina treba napustiti EU prvog dana mjeseca koji slijedi nakon dovršetka postupaka ratifikacije ili 1. studenoga 2019., ovisno o tome što nastupi ranije. Ujedinjena Kraljevina ostaje država članica do novog datuma povlačenja, s punim pravima i obvezama u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji, te u bilo kojem trenutku ima pravo povući obavijest o povlačenju. |
| --- | --- |

Sud je obavio procjenu mogućeg učinka povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije na računovodstvenu dokumentaciju za 2018. godinu

VII.

| VIII. | Kao što je navedeno u odlomku II, konsolidirana računovodstvena dokumentacija EU-a za 2018. pripremljena s ciljem prikaza financijskog stanja EU-a na dan 31. prosinca 2018. te rezultata, novčanih tokova i promjena u neto imovini za 2018. godinu. U konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a za 2018. prikazuje se stanje pregovora na dan 31. prosinca 2018. Na taj datum, kao i do datuma na koji je Sud dovršio revizijske aktivnosti, Ujedinjena Kraljevina i dalje je bila država članica EU-a. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Sud nije utvrdio nikakve događaje povezane s procesom povlačenja zbog kojih bi bila potrebna usklađivanja predviđena međunarodnim računovodstvenim standardom o događajima nakon datuma bilance (6). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Sud će nastaviti procjenjivati mogući učinak povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije na konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju EU-a. U budućoj konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a bit će potrebno prikazati stanje ili ishod procesa povlačenja. Do datuma na koji je Sud dovršio reviziju računovodstvene dokumentacije za 2018. još nije bilo poznato hoće li Ujedinjena Kraljevina uistinu napustiti EU i, u slučaju da hoće, na koji datum i pod kojim uvjetima. |
| --- | --- |

X.

| XI. | U skladu s trenutačnim stanjem nema financijskog učinka o kojem bi bilo potrebno izvijestiti u konsolidiranoj godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a za 2018. te je Sud zaključio da računovodstvena dokumentacija od 31. prosinca 2018. točno prikazuje proces povlačenja na taj dan. |
| --- | --- |

XI.

Sud je obavio procjenu obveza za mirovine i ostala primanja zaposlenih

| XII. | U bilanci EU-a navodi se da obveze za mirovine i ostala primanja zaposlenih na kraju 2018. godine iznose 80,5 milijardi eura. Riječ je o jednoj od najvećih obveza u bilanci, koja čini više od jedne trećine ukupnog iznosa obveza za 2018. godinu od 235,9 milijardi eura. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Najveći dio tih obveza za mirovine i ostala primanja zaposlenih (70,0 milijardi eura) odnosi se na mirovinski sustav dužnosnika i ostalih službenika Europske unije. Obveze evidentirane u računovodstvenoj dokumentaciji prikazuju iznos koji bi bio uključen u mirovinski fond da je takav fond uspostavljen u svrhu isplate postojećih obveza za starosne mirovine (7). Osim starosnih mirovina, tim se sredstvima pokrivaju i invalidske mirovine i mirovine koje se isplaćuju nadživjelim bračnim drugovima/djeci članova osoblja EU-a. Primanja koja se isplaćuju u okviru mirovinskog sustava terete se na proračun EU-a. Države članice zajedno jamče isplatu tih primanja, a dužnosnici daju doprinose kojima se financira jedna trećina troškova financiranja tog sustava. Eurostat izračunava te obveze u ime računovodstvenog službenika Komisije služeći se parametrima koje su procijenili savjetnici Komisije za aktuarska pitanja. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Drugi najveći dio obveza za mirovine i ostala primanja zaposlenih (8,7 milijardi eura) zauzimaju procijenjene obveze EU-a za Zajednički sustav zdravstvenog osiguranja. Te se obveze odnose na troškove zdravstvene zaštite članova osoblja EU-a koje je potrebno plaćati u razdoblju nakon prestanka njihova zaposlenja (umanjene za njihov doprinos). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Sud je za obveze za mirovine u okviru revizije obavio procjenu aktuarskih pretpostavki i vrednovanja koje se temelji na tim pretpostavkama. Sud je utemeljio evaluaciju na aktivnostima koje su proveli vanjski stručnjaci za aktuarska pitanja u svrhu izrade studije o obvezama za mirovine i Zajednički sustav zdravstvenog osiguranja. Provjerom su obuhvaćeni brojčani podatci, aktuarski parametri i izračun obveza, kao i prikaz u konsolidiranoj bilanci i bilješkama uz konsolidirane financijske izvještaje. Kao što je navedeno u bilješki 2.9. uz konsolidirane financijske izvještaje, Komisija nastavlja s radom na unaprjeđenju svojih procesa za izračun obveza za primanja zaposlenih, koje će Sud nastaviti preispitivati. |
| --- | --- |

XV.

Sud je obavio procjenu bitnih procijenjenih vrijednosti na kraju godine prikazanih u računovodstvenoj dokumentaciji

| XVI. | Iznos prihvatljivih izdataka koji su nastali i koje je potrebno nadoknaditi korisnicima, ali koji još nisu prijavljeni, procijenjen je na 99,8 milijardi eura na kraju 2018. (kraj 2017.: 100,9 milijardi eura). Ti su iznosi evidentirani kao obračunani rashodi (8). |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Na kraju 2018. godine procijenjeni iznos neiskorištenih sredstava u okviru financijskih instrumenata pod podijeljenim upravljanjem i programa potpore koji je priznat u računovodstvenoj dokumentaciji EU-a iznosio je 6,5 milijardi eura (kraj 2017.: 4,7 milijardi eura), te je u bilanci naveden pod stavkom „Ostali predujmovi državama članicama”. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Kako bi obavio procjenu tih procijenjenih iznosa na kraju godine, Sud je ispitao sustav koji je Komisija uspostavila za izradu izračuna pri zaključenju i obavio provjeru kako bi se uvjerio da je taj sustav točan i cjelovit u glavnim upravama u kojima se izvršava većina plaćanja. Sud je tijekom revizije uzorka računa i plaćanja pretfinanciranja ispitao relevantne izračune pri zaključenju kako bi utvrdio postoji li rizik od toga da su obračunani iznosi pogrešno prikazani. Sud je od računovodstvenih službi Komisije zatražio dodatno pojašnjenje u pogledu opće metodologije za procjenjivanje tih iznosa. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Sud je zaključio da konsolidirana bilanca vjerno prikazuje ukupni procijenjeni iznos obračunanih troškova i drugih predujmova državama članicama. |
| --- | --- |

XIX.

Ostala pitanja

| XX. | Odgovornost je uprave da navede „Ostale informacije”. One obuhvaćaju Raspravu o financijskom izvještaju i njegovu analizu, ali ne i konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju ili izvješće Suda o toj dokumentaciji. Mišljenjem Suda o konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji nisu obuhvaćene ostale informacije te Sud ne izražava nikakvo jamstvo u njihovu pogledu. Odgovornost je Suda u okviru revizije konsolidirane računovodstvene dokumentacije pročitati ostale informacije i razmotriti jesu li one značajno neusklađene s konsolidiranom računovodstvenom dokumentacijom ili saznanjima koja je Sud stekao tijekom revizije, odnosno čini li se njihov prikaz na bilo koji drugi način značajno pogrešnim. Ako Sud zaključi da su ostale informacije značajno pogrešno prikazane, dužan je na odgovarajući način izvijestiti o tome. Sud nije utvrdio ništa o čemu bi izvijestio u tom pogledu. |
| --- | --- |

XX.

Odgovornosti uprave

| XXI. | U skladu s člancima 310. – 325. UFEU-a i Financijskom uredbom uprava je odgovorna za pripremu i prikazivanje konsolidirane računovodstvene dokumentacije EU-a na temelju međunarodno prihvaćenih računovodstvenih standarda za javni sektor te za zakonitost i pravilnost povezanih transakcija. Ta odgovornost uključuje oblikovanje, uspostavu i provedbu unutarnje kontrole koja je važna za pripremu i prikazivanje financijskih izvještaja u kojima nema značajnog pogrešnog prikazivanja zbog prijevare ili pogreške. Odgovornost je uprave ujedno zajamčiti da su aktivnosti, financijske transakcije i informacije prikazane u financijskim izvještajima u skladu s propisima tijela koja njima upravljaju. Komisija snosi krajnju odgovornost za zakonitost i pravilnost transakcija povezanih s računovodstvenom dokumentacijom EU-a (članak 317. UFEU-a). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | U pripremi konsolidirane računovodstvene dokumentacije odgovornost je uprave procijeniti mogućnost EU-a da nastavi s trajnim poslovanjem, objavljivati informacije o svim relevantnim pitanjima i služiti se računovodstvenim načelom trajnosti poslovanja, osim ako namjerava likvidirati predmetni subjekt ili prestati s poslovanjem, ili ako je prestanak poslovanja jedina realna mogućnost. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisija je odgovorna za nadgledanje procesa EU-a za financijsko izvještavanje. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | U skladu s Financijskom uredbom (glava XIII.) računovodstveni službenik Komisije dužan je podnijeti konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju EU-a na reviziju prvo u obliku privremene računovodstvene dokumentacije do 31. ožujka sljedeće godine i potom u obliku završne računovodstvene dokumentacije do 31. srpnja. Financijsko stanje EU-a trebalo bi biti istinito i vjerno prikazano već u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji. Stoga je ključno da se sve stavke u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji prikazuju kao konačni izračuni koji će Sudu omogućiti da ispuni svoju zadaću u skladu s glavom XIV. Financijske uredbe i u zadanim rokovima. Svaka izmjena završne računovodstvene dokumentacije u odnosu na privremenu u pravilu bi se trebala temeljiti isključivo na opažanjima Suda. |
| --- | --- |

XXIV.

Odgovornosti revizora u pogledu revizije konsolidirane računovodstvene dokumentacije i povezanih transakcija

| XXV. | Ciljevi su Suda dobiti razumno jamstvo o tome ima li u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a značajnog pogrešnog prikazivanja i jesu li povezane transakcije zakonite i pravilne te, na temelju provedene revizije, podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću izjavu o jamstvu u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija. Razumno jamstvo visoka je razina jamstva, ali nije garancija da su revizijom otkriveni svi slučajevi u kojima postoji značajno pogrešno prikazivanje ili neusklađenost. Njihov uzrok mogu biti prijevara ili pogreška te se smatraju značajnima ako bi bilo razumno očekivati da bi, pojedinačno ili skupno, mogli utjecati na ekonomske odluke donesene na temelju njezina sadržaja. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Kad je riječ o prihodima, pri ispitivanju vlastitih sredstava od PDV-a i BND-a Sud polazi od makroekonomskih agregata na temelju kojih se ta sredstva izračunavaju te procjenjuje sustave Komisije za njihovu obradu do trenutka u kojem se doprinosi država članica zaprime i evidentiraju u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji. Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima, Sud ispituje računovodstvenu dokumentaciju carinskih tijela i analizira tok carinskih pristojbi do trenutka u kojem Komisija zaprimi predmetne iznose i evidentira ih u računovodstvenoj dokumentaciji. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Kad je riječ o rashodima, Sud ispituje platne transakcije nakon što su rashodi nastali, evidentirani i prihvaćeni. Tim su ispitivanjem obuhvaćene sve kategorije plaćanja u trenutku njihova izvršenja, osim predujmova. Isplate predujmova ispituju se nakon što primatelj sredstava dostavi dokaze o njihovoj pravilnoj uporabi te nakon što relevantna institucija ili tijelo prihvati te dokaze i obračuna predujam, što se u nekim slučajevima može dogoditi tek u narednim godinama. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | U skladu s međunarodnim revizijskim standardima i međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija Sud u okviru revizije primjenjuje stručnu prosudbu i zadržava profesionalni skepticizam tijekom čitavog trajanja revizije. Sud također:






  (a) | utvrđuje i procjenjuje rizike od značajnog pogrešnog prikazivanja u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji i od značajne neusklađenosti povezanih transakcija s uvjetima utvrđenima zakonodavstvom EU-a do kojih je došlo zbog prijevare ili pogreške. Sud priprema i provodi revizijske postupke kojima se vodi računa o tim rizicima te prikuplja revizijske dokaze koji su dostatni i primjereni da budu osnova za njegovo mišljenje. Slučajeve značajnog pogrešnog prikazivanja ili neusklađenosti koji su uzrokovani prijevarom teže je otkriti nego one koji su uzrokovani pogreškom jer prijevara može podrazumijevati tajno dogovaranje, krivotvorenje, namjerno izostavljanje, pogrešno prikazivanje ili zaobilaženje unutarnje kontrole. Slijedom toga, u takvim je slučajevima rizik od neotkrivanja veći |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

(a)

utvrđuje i procjenjuje rizike od značajnog pogrešnog prikazivanja u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji i od značajne neusklađenosti povezanih transakcija s uvjetima utvrđenima zakonodavstvom EU-a do kojih je došlo zbog prijevare ili pogreške. Sud priprema i provodi revizijske postupke kojima se vodi računa o tim rizicima te prikuplja revizijske dokaze koji su dostatni i primjereni da budu osnova za njegovo mišljenje. Slučajeve značajnog pogrešnog prikazivanja ili neusklađenosti koji su uzrokovani prijevarom teže je otkriti nego one koji su uzrokovani pogreškom jer prijevara može podrazumijevati tajno dogovaranje, krivotvorenje, namjerno izostavljanje, pogrešno prikazivanje ili zaobilaženje unutarnje kontrole. Slijedom toga, u takvim je slučajevima rizik od neotkrivanja veći

| (b) | stječe uvid u unutarnje kontrole koje su relevantne za reviziju kako bi pripremio primjerene revizijske postupke, ali ne u svrhu izražavanja mišljenja o djelotvornosti unutarnjih kontrola |
| --- | --- |

(b)

stječe uvid u unutarnje kontrole koje su relevantne za reviziju kako bi pripremio primjerene revizijske postupke, ali ne u svrhu izražavanja mišljenja o djelotvornosti unutarnjih kontrola

| (c) | obavlja evaluaciju primjerenosti računovodstvenih politika koje je uprava primijenila te razumnosti njezinih računovodstvenih procjena i povezanih objavljenih informacija |
| --- | --- |

(c)

obavlja evaluaciju primjerenosti računovodstvenih politika koje je uprava primijenila te razumnosti njezinih računovodstvenih procjena i povezanih objavljenih informacija

| (d) | donosi zaključak o primjerenosti načina na koji se uprava služila računovodstvenim načelom trajnosti poslovanja i, na temelju prikupljenih dokaza, o tome postoji li značajna nesigurnost koja proizlazi iz događaja ili uvjeta kojima bi se ozbiljno mogla ugroziti mogućnost predmetnog subjekta da nastavi s trajnim poslovanjem. U slučajevima u kojima Sud zaključi da postoji takva značajna nesigurnost dužan je u svojem revizijskom izvješću skrenuti pozornost na povezane informacije koje su objavljene u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji ili, ako te informacije nisu objavljene na odgovarajući način, izraziti mišljenje koje nije bezuvjetno. Zaključci Suda temelje se na revizijskim dokazima koji su prikupljeni do datuma sastavljanja izvješća. Ipak, budući događaji ili uvjeti mogu dovesti do toga da predmetni subjekt prestane s trajnim poslovanjem |
| --- | --- |

(d)

donosi zaključak o primjerenosti načina na koji se uprava služila računovodstvenim načelom trajnosti poslovanja i, na temelju prikupljenih dokaza, o tome postoji li značajna nesigurnost koja proizlazi iz događaja ili uvjeta kojima bi se ozbiljno mogla ugroziti mogućnost predmetnog subjekta da nastavi s trajnim poslovanjem. U slučajevima u kojima Sud zaključi da postoji takva značajna nesigurnost dužan je u svojem revizijskom izvješću skrenuti pozornost na povezane informacije koje su objavljene u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji ili, ako te informacije nisu objavljene na odgovarajući način, izraziti mišljenje koje nije bezuvjetno. Zaključci Suda temelje se na revizijskim dokazima koji su prikupljeni do datuma sastavljanja izvješća. Ipak, budući događaji ili uvjeti mogu dovesti do toga da predmetni subjekt prestane s trajnim poslovanjem

| (e) | obavlja evaluaciju cjelokupnog prikaza, strukture i sadržaja konsolidirane računovodstvene dokumentacije, uključujući sve objavljene informacije, te procjenjuje jesu li povezane transakcije i događaji vjerno prikazani u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji |
| --- | --- |

(e)

obavlja evaluaciju cjelokupnog prikaza, strukture i sadržaja konsolidirane računovodstvene dokumentacije, uključujući sve objavljene informacije, te procjenjuje jesu li povezane transakcije i događaji vjerno prikazani u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji

| (f) | prikuplja dostatne primjerene revizijske dokaze u pogledu financijskih informacija subjekata koji su obuhvaćeni opsegom konsolidacije EU-a kako bi izrazio mišljenje o konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji i povezanim transakcijama. Sud je odgovoran za usmjeravanje revizije, nadzor nad njome i njezinu provedbu te snosi isključivu odgovornost za svoje revizorsko mišljenje. |
| --- | --- |

(f)

prikuplja dostatne primjerene revizijske dokaze u pogledu financijskih informacija subjekata koji su obuhvaćeni opsegom konsolidacije EU-a kako bi izrazio mišljenje o konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji i povezanim transakcijama. Sud je odgovoran za usmjeravanje revizije, nadzor nad njome i njezinu provedbu te snosi isključivu odgovornost za svoje revizorsko mišljenje.

| XXIX. | Sud obavještava upravu o, među ostalim, planiranom opsegu i vremenskom okviru revizije te važnim nalazima revizije, uključujući nalaze u vezi sa svim znatnim nedostatcima u unutarnjoj kontroli. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Sud među pitanjima koja su bila predmet rasprave s Komisijom i drugim subjektima obuhvaćenima revizijom utvrđuje ona koja su bila najvažnija za reviziju konsolidirane računovodstvene dokumentacije i koja time čine ključna revizijska pitanja za tekuće razdoblje. Sud ta pitanja opisuje u svojem izvješću, osim ako zakoni ili propisi ne dopuštaju njihovo javno objavljivanje ili ako, što je iznimno rijedak slučaj, Sud utvrdi da određeno pitanje ne bi trebalo objaviti u izvješću jer je razumno očekivati da će povezane nepovoljne posljedice biti veće od koristi za javni interes. |
| --- | --- |

XXX.

18. srpnja 2019.

Klaus-Heiner LEHNE

predsjednik

Europski revizorski sud

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

Uvod

Uloga Europskog revizorskog suda

| 1.1. | Europski revizorski sud (Sud) neovisni je revizor Europske unije. U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Sud je dužan:






  (a) | izraziti mišljenje o računovodstvenoj dokumentaciji EU-a |
| --- | --- | --- |

1.1.

(a)

izraziti mišljenje o računovodstvenoj dokumentaciji EU-a

| (b) | provjeriti upotrebljava li se proračun EU-a u skladu s važećim zakonima i propisima |
| --- | --- |

(b)

provjeriti upotrebljava li se proračun EU-a u skladu s važećim zakonima i propisima

| (c) | izvijestiti o ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti potrošnje sredstava EU-a (9), i |
| --- | --- |

(c)

izvijestiti o ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti potrošnje sredstava EU-a (9), i

| (d) | pružati savjete o prijedlozima zakonskih akata koji imaju financijski učinak. |
| --- | --- |

(d)

pružati savjete o prijedlozima zakonskih akata koji imaju financijski učinak.

| 1.2. | Revizijskim aktivnostima koje se obavljaju u svrhu davanja izjave o jamstvu (pojašnjenje se nalazi u
  prilogu 1.1.
  ) Sud ispunjava prva dva cilja. Revizijskim aktivnostima koje se obavljaju u pogledu većine rashodovnih područja EU-a (10) obuhvaćena su i pitanja ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti potrošnje sredstava. Sud izvješćuje o različitim aspektima sustava koji je Komisija uspostavila kako bi zajamčila da se sredstva EU-a troše na primjeren način (11). Cjelokupno gledajući, revizijama koje Sud obavlja također se dobivaju ključne informacije za mišljenja koja Sud izražava o prijedlozima zakonskih akata. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | U ovom se poglavlju godišnjeg izvješća:






  (a) | iznosi kontekst izjave o jamstvu koju daje Sud te prikaz nalaza i zaključaka Suda u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije i pravilnosti transakcija |
| --- | --- | --- |

1.3.

(a)

iznosi kontekst izjave o jamstvu koju daje Sud te prikaz nalaza i zaključaka Suda u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije i pravilnosti transakcija

| (b) | navode informacije o slučajevima u kojima postoji sumnja na prijevaru koje Sud prijavljuje OLAF-u |
| --- | --- |

(b)

navode informacije o slučajevima u kojima postoji sumnja na prijevaru koje Sud prijavljuje OLAF-u

| (c) | donosi sažeti prikaz revizijskog pristupa Suda (vidjeti
  prilog 1.1.
  ). |
| --- | --- |

(c)

donosi sažeti prikaz revizijskog pristupa Suda (vidjeti
  prilog 1.1.
  ).

Potrošnja financijskih sredstava EU-a važan je način ostvarivanja ciljeva politika

| 1.4. | Potrošnja financijskih sredstava EU-a važan je, ali ne i jedini način ostvarivanja ciljeva politika. Ciljevi politika ostvaruju se i primjenom zakonodavstva te slobodnim kretanjem robe, usluga, kapitala i ljudi u cijelom EU-u. Rashodi EU-a za 2018. godinu iznosili su 156,7 milijardi eura (12), odnosno 2,2 % ukupnih rashoda opće države u državama članicama EU-a i 1,0 % bruto nacionalnog dohotka u EU-u (vidjeti
  okvir 1.1.
  ).






  Okvir 1.1.


  Rashodi EU-a za 2018. godinu kao udio u bruto nacionalnom dohotku (BND) i rashodima opće države
















  Izvor: | za BND država članica: godišnja računovodstvena dokumentacija Europske komisije za 2018. – Prilog A – Prihodi; za rashode opće države po državama članicama: Eurostat – godišnji nacionalni računi; za rashode EU-a: Europska komisija – konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Okvir 1.1.

Rashodi EU-a za 2018. godinu kao udio u bruto nacionalnom dohotku (BND) i rashodima opće države

Image 2

Izvor:

za BND država članica: godišnja računovodstvena dokumentacija Europske komisije za 2018. – Prilog A – Prihodi; za rashode opće države po državama članicama: Eurostat – godišnji nacionalni računi; za rashode EU-a: Europska komisija – konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018.

| 1.5. | Sredstva EU-a isplaćuju se korisnicima u obliku ili jednokratnih plaćanja/godišnjih obroka ili niza plaćanja u okviru višegodišnjih programa potrošnje. Plaćanja iz proračuna EU-a za 2018. godinu sastojala su se od 126,8 milijardi eura (13) za jednokratna plaćanja, međuplaćanja ili završna plaćanja te 29,9 milijardi eura za pretfinanciranje. Kao što je vidljivo iz
  okvira 1.2.
  , najveći dio proračuna EU-a iskorišten je u području „Prirodni resursi”, a zatim u područjima „Kohezija” i „Konkurentnost”.






  Okvir 1.2.


  Plaćanja za 2018. po naslovima višegodišnjeg financijskog okvira (VFO)









  Naslov 1.a VFO-a – Konkurentnost za rast i zapošljavanje („Konkurentnost”)
  Naslov 1.b VFO-a – Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija („Kohezija”)
  Naslov 2. VFO-a – Prirodni resursi
  Naslov 3. VFO-a – Sigurnost i građanstvo
  Naslov 4. VFO-a – Globalna Europa
  Naslov 5. VFO-a – Administracija
  Naslov 6. VFO-a – Naknade („Ostalo”)







  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

1.5.

Okvir 1.2.

Plaćanja za 2018. po naslovima višegodišnjeg financijskog okvira (VFO)

Image 3

Naslov 1.a VFO-a – Konkurentnost za rast i zapošljavanje („Konkurentnost”)

Naslov 1.b VFO-a – Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija („Kohezija”)

Naslov 2. VFO-a – Prirodni resursi

Naslov 3. VFO-a – Sigurnost i građanstvo

Naslov 4. VFO-a – Globalna Europa

Naslov 5. VFO-a – Administracija

Naslov 6. VFO-a – Naknade („Ostalo”)

Izvor:

Sud.

Nalazi revizije za financijsku godinu 2018.

Pouzdanost računovodstvene dokumentacije

U računovodstvenoj dokumentaciji nije bilo značajnog pogrešnog prikazivanja

| 1.6. | Opažanja Suda odnose se na konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju (14) Europske unije („računovodstvena dokumentacija”) za financijsku godinu 2018. Ona je, zajedno s izjavom računovodstvenog službenika, zaprimljena 26. lipnja 2019., odnosno prije zadnjeg dana za podnošenje propisanog Financijskom uredbom (15). Računovodstvenoj dokumentaciji priložena je „Rasprava o financijskom izvještaju i njegova analiza” (16). Ta analiza nije obuhvaćena revizorskim mišljenjem Suda. Međutim, u skladu s revizijskim standardima Sud je procijenio njezinu usklađenost s informacijama u računovodstvenoj dokumentaciji. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Računovodstvena dokumentacija koju je objavila Komisija pokazuje da su ukupne obveze na dan 31. prosinca 2018. iznosile 235,9 milijardi eura, dok je ukupna imovina iznosila 174,4 milijarde eura. Za 2018. godinu ostvaren je poslovni rezultat u visini od 13,9 milijardi eura. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Sud je revizijom utvrdio da u računovodstvenoj dokumentaciji nije bilo značajnog pogrešnog prikazivanja. Opažanja Suda o financijskom i proračunskom upravljanju financijskim sredstvima EU-a iznesena su u poglavlju 2. |
| --- | --- |

1.8.

Ključna revizijska pitanja povezana s financijskim izvještajima za 2018.

| 1.9. | Ključna revizijska pitanja ona su pitanja koja su, prema stručnoj prosudbi Suda, bila najvažnija za reviziju koju je proveo nad financijskim izvještajima za tekuće razdoblje. Sud je ta pitanja obradio u kontekstu revizije financijskih izvještaja kao cjeline i izražavanja mišljenja o tim izvještajima, ali o tim pitanjima ne izražava zasebno mišljenje. U skladu s međunarodnim standardom vrhovnih revizijskih institucija (ISSAI) br. 1701 Sud o ključnim revizijskim pitanjima izvješćuje u svojoj izjavi o jamstvu. |
| --- | --- |

1.9.

Pravilnost transakcija

| 1.10. | Sud ispituje prihode i rashode EU-a kako bi procijenio jesu li u skladu s važećim zakonima i propisima. Rezultati revizije za prihode izneseni su u poglavlju 4., a za rashode u poglavljima 5. – 10. |
| --- | --- |

1.10.

Revizijom koju je obavio Sud obuhvaćeni su rashodi koje je Komisija prihvatila tijekom 2018.

| 1.11. | U svrhu obavljanja revizije Sud je ispitao transakcije povezane s računovodstvenom dokumentacijom EU-a. Kad je riječ o rashodima, oni su obuhvaćali prijenose financijskih sredstava iz proračuna EU-a krajnjim primateljima tih sredstava. Rashodi se ispituju u trenutku kada krajnji primatelji financijskih sredstava EU-a počnu provoditi aktivnosti koje se financiraju tim sredstvima ili kad im nastanu povezani troškovi te kad Komisija prihvati rashode (prihvaćeni rashodi). U praksi to znači da statistički skup transakcija koje Sud obrađuje obuhvaća međuplaćanja i završna plaćanja. Sud nije ispitao sredstva za pretfinanciranje, osim ako su ta sredstva poravnana tijekom 2018. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kao što je istaknuto u godišnjem izvješću Suda za 2017., izmjene sektorskog zakonodavstva za razdoblje 2014. –2020. za područje „Kohezija” utjecale su na ono što Komisija smatra „prihvaćenim rashodima” u tom području (17). Stoga od 2017. statistički skup koji Sud ispituje u okviru revizije tog naslova VFO-a uključuje završna plaćanja (uključujući poravnana pretfinanciranja) za razdoblje 2007. –2013. i rashode obuhvaćene računovodstvenom dokumentacijom koju Komisija prihvaća na godišnjoj razini za razdoblje 2014. –2020. (vidjeti odlomke 2 – 4
  priloga 1.1.
  te odlomke 6.7 i 6.8). To znači da je Sud ispitivao transakcije za koje su države članice provele sve relevantne korektivne mjere u pogledu pogrešaka koje su same utvrdile. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | U
  okviru 1.3.
  detaljno je prikazan revizijski statistički skup Suda za 2018. raščlanjen na jednokratna plaćanja, međuplaćanja (ako ih je Komisija prihvatila) i završna plaćanja, poravnanje pretfinanciranja i godišnje odluke o prihvaćanju računovodstvene dokumentacije. Revizijskim statističkim skupom Suda za 2018. godinu obuhvaćen je iznos od ukupno 120,6 milijardi eura. Sud će međuplaćanja izvršena 2018. za područje „Kohezija” za razdoblje 2014. –2020. uključiti u statistički skup u jednoj od narednih godina, nakon što ih Komisija prihvati i odobri u okviru godišnje odluke.






  Okvir 1.3.


  Usporedba revizijskog statističkog skupa Suda (120,6 milijardi eura) i rashoda EU-a (156,7 milijardi eura (1)) prema naslovima VFO-a iz 2018.















  (1) | Zbog zaokruživanja zbroj plaćanja po naslovima VFO-a iznosi 156,6 umjesto 156,7. |
| --- | --- | --- |

1.13.

Okvir 1.3.

Usporedba revizijskog statističkog skupa Suda (120,6 milijardi eura) i rashoda EU-a (156,7 milijardi eura (1)) prema naslovima VFO-a iz 2018.

Image 4

(1)

Zbog zaokruživanja zbroj plaćanja po naslovima VFO-a iznosi 156,6 umjesto 156,7.

| (2) | Za područje „Kohezija” iznos od 47,4 milijarde eura pretfinanciranja uključuje međuplaćanja za programska razdoblja 2007. –2013. i 2014. –2020. u vrijednosti od 37,4 milijarde eura. U skladu s pristupom koji Sud primjenjuje za to područje ta plaćanja ne čine dio revizijskog statističkog skupa Suda za godišnje izvješće za 2018. |
| --- | --- |

(2)

Za područje „Kohezija” iznos od 47,4 milijarde eura pretfinanciranja uključuje međuplaćanja za programska razdoblja 2007. –2013. i 2014. –2020. u vrijednosti od 37,4 milijarde eura. U skladu s pristupom koji Sud primjenjuje za to područje ta plaćanja ne čine dio revizijskog statističkog skupa Suda za godišnje izvješće za 2018.

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

| 1.14. | Iz
  okvira 1.4.
  vidljivo je da područje „Prirodni resursi” ima najveći udio u cjelokupnom statističkom skupu koji je Sud ispitao (48,2 %), nakon čega slijede „Kohezija” (19,6 %) i „Konkurentnost” (14,8 %).






  Okvir 1.4.
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

1.14.

Okvir 1.4.

Image 5

Izvor:

Sud.

Rezultati revizije za 2018. koju je obavio Sud pokazuju da su pogreške ograničene na određene vrste rashoda

| 1.15. | Kad je riječ o pravilnosti prihoda i rashoda EU-a, Sud je došao do sljedećih ključnih nalaza:






  (a) | u prihodima nisu postojale značajne pogreške. Općenito govoreći, sustavi povezani s prihodima koje je Sud ispitao bili su djelotvorni, ali ključne unutarnje kontrole tradicionalnih vlastitih sredstava koje je Sud procijenio na razini Komisije i u određenim državama članicama bile su tek djelomično djelotvorne (vidjeti odlomak 4.22) |
| --- | --- | --- |

1.15.

(a)

u prihodima nisu postojale značajne pogreške. Općenito govoreći, sustavi povezani s prihodima koje je Sud ispitao bili su djelotvorni, ali ključne unutarnje kontrole tradicionalnih vlastitih sredstava koje je Sud procijenio na razini Komisije i u određenim državama članicama bile su tek djelomično djelotvorne (vidjeti odlomak 4.22)

| (b) | kad je riječ o rashodima, ukupni revizijski dokazi koje je Sud prikupio upućuju na to da je stopa pogreške bila značajna. Sud procjenjuje da ukupna stopa pogreške u rashodima iznosi 2,6 % (18), no značajne pogreške bile su ograničene na rashode na koje se primjenjuju složena pravila (to su u prvom redu rashodi koji su utemeljeni na nadoknadi troškova) (vidjeti odlomke 1.19 – 1.21), koji čine otprilike 50,6 % revizijskog statističkog skupa Suda. Ukupna stopa pogreške koju je Sud procijenio blago se povećala u odnosu na prethodnu godinu (
  okvir 1.5.
  ).






  Okvir 1.5.


  Procijenjena stopa pogreške (2016. –2018.)
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

(b)

kad je riječ o rashodima, ukupni revizijski dokazi koje je Sud prikupio upućuju na to da je stopa pogreške bila značajna. Sud procjenjuje da ukupna stopa pogreške u rashodima iznosi 2,6 % (18), no značajne pogreške bile su ograničene na rashode na koje se primjenjuju složena pravila (to su u prvom redu rashodi koji su utemeljeni na nadoknadi troškova) (vidjeti odlomke 1.19 – 1.21), koji čine otprilike 50,6 % revizijskog statističkog skupa Suda. Ukupna stopa pogreške koju je Sud procijenio blago se povećala u odnosu na prethodnu godinu (
  okvir 1.5.
  ).

Okvir 1.5.

Procijenjena stopa pogreške (2016. –2018.)

Image 6

Izvor:

Sud.

Pogreška je količina novca koji nije trebao biti isplaćen iz proračuna EU-a jer nije iskorišten prema pravilima EU-a te stoga nije u skladu ili s onim što su Vijeće i Parlament namjeravali postići relevantnim zakonodavstvom EU-a ili posebnim nacionalnim pravilima u državama članicama.

Složenost pravila i način isplate financijskih sredstava EU-a utječu na rizik od pogreške

| 1.16. | Na temelju analize rizika koja se zasnivala na rezultatima prethodnih revizija Sud je podijelio svoj revizijski statistički skup povezanih transakcija na visokorizične i niskorizične rashode. Rezultati revizije koju je Sud proveo za 2018. potvrđuju njegove nalaze iz prethodnih godina: naime, način isplate financijskih sredstava utječe na rizik od pogreške.






  — | Rashodi na koje se primjenjuju složena pravila izloženi su visokom riziku od pogreške. To se uglavnom odnosi na plaćanja utemeljena na nadoknadi troškova, za koja korisnici moraju podnijeti zahtjeve za povrat prihvatljivih troškova koji su im nastali. U tu svrhu, kao i radi dokazivanja da provode aktivnost koja je prihvatljiva za potporu, korisnici moraju pružiti informacije iz kojih se vidjeti da su im nastali troškovi za koje mogu podnijeti zahtjev za nadoknadu. Pritom se moraju pridržavati složenih pravila kojima se određuje za što se može podnijeti zahtjev (prihvatljivost) i kako troškovi trebaju nastati (pravila o javnoj nabavi ili državnim potporama). |
| --- | --- | --- |

1.16.

—

Rashodi na koje se primjenjuju složena pravila izloženi su visokom riziku od pogreške. To se uglavnom odnosi na plaćanja utemeljena na nadoknadi troškova, za koja korisnici moraju podnijeti zahtjeve za povrat prihvatljivih troškova koji su im nastali. U tu svrhu, kao i radi dokazivanja da provode aktivnost koja je prihvatljiva za potporu, korisnici moraju pružiti informacije iz kojih se vidjeti da su im nastali troškovi za koje mogu podnijeti zahtjev za nadoknadu. Pritom se moraju pridržavati složenih pravila kojima se određuje za što se može podnijeti zahtjev (prihvatljivost) i kako troškovi trebaju nastati (pravila o javnoj nabavi ili državnim potporama).

| — | Rizik od pogreške manji je za rashode na koje se primjenjuju pojednostavnjena/manje složena pravila. Takve rashode u prvom redu čine plaćanja utemeljena na dodijeljenim pravima, koja korisnici primaju ako ispune određene uvjete. Ako postavljeni uvjeti nisu prekomjerno složeni, takva su plaćanja izložena manjem riziku od pogreške. |
| --- | --- |

—

Rizik od pogreške manji je za rashode na koje se primjenjuju pojednostavnjena/manje složena pravila. Takve rashode u prvom redu čine plaćanja utemeljena na dodijeljenim pravima, koja korisnici primaju ako ispune određene uvjete. Ako postavljeni uvjeti nisu prekomjerno složeni, takva su plaćanja izložena manjem riziku od pogreške.

| 1.17. | Sud je 2018. iznova utvrdio da u niskorizičnim rashodima (19) (u prvom redu onima koji su utemeljeni na dodijeljenim pravima) nije bilo značajnih pogrešaka, dok su u visokorizičnim rashodima (u prvom redu onima koji su utemeljeni na nadoknadi troškova) takve pogreške i dalje postojale (vidjeti
  okvir 1.6.
  ).






  Okvir 1.6.


  Detaljan prikaz rashoda za 2018. prema rizičnosti (niskorizični i visokorizični)
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

1.17.

Okvir 1.6.

Detaljan prikaz rashoda za 2018. prema rizičnosti (niskorizični i visokorizični)

Image 7

Izvor:

Sud.

U otprilike 50 % revizijskog statističkog skupa Suda nije bilo značajnih pogrešaka

| 1.18. | Za 49,4 % svojeg revizijskog statističkog skupa Sud je na temelju provedenih revizijskih aktivnosti zaključio da je procijenjena stopa pogreške ispod praga značajnosti od 2 % koju primjenjuje, kao što je to bio slučaj i 2017. Niskorizični rashodi uglavnom se sastoje od plaćanja utemeljenih na dodijeljenim pravima i administrativnih rashoda (vidjeti
  okvir 1.7.
  ). Plaćanjima utemeljenim na dodijeljenim pravima obuhvaćene su studentske i istraživačke stipendije („Konkurentnost” – poglavlje 5.), izravna potpora poljoprivrednicima („Prirodni resursi” – poglavlje 7.) i proračunska potpora zemljama izvan EU-a („Globalna Europa” – poglavlje 9.). Administrativni rashodi uglavnom se sastoje od plaća i mirovina javnih službenika EU-a („Administracija” – poglavlje 10.).






  Okvir 1.7.


  Detaljan prikaz visokorizičnih i niskorizičnih rashoda prema naslovima VFO-a (1)















  (1) | Zbog zaokruživanja zbroj niskorizičnih rashoda iznosi 59,5 umjesto 59,6. |
| --- | --- | --- |

1.18.

Okvir 1.7.

Detaljan prikaz visokorizičnih i niskorizičnih rashoda prema naslovima VFO-a (1)

Image 8

(1)

Zbog zaokruživanja zbroj niskorizičnih rashoda iznosi 59,5 umjesto 59,6.

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

U rashodima na koje se primjenjuju složeni uvjeti prihvatljivosti i dalje postoji značajna stopa pogreške

| 1.19. | U slučajevima u kojima su postavljeni složeni uvjeti, Sud je utvrdio visok rizik od pogreške. To se odnosi na rashode utemeljene na nadoknadi troškova i na mali dio rashoda utemeljenih na dodijeljenim pravima na koje se primjenjuju složeni uvjeti (određeni programi ruralnog razvoja). Ta visokorizična vrsta rashoda čini približno 50,6 % revizijskog statističkog skupa Suda. Sud procjenjuje da stopa pogreške u toj vrsti rashoda iznosi 4,5 % (2017.: 3,7 %), što je iznad praga značajnosti od 2 % (vidjeti
  okvir 1.6.
  ). |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Većina financijskih sredstava EU-a za plaćanja utemeljena na nadoknadi troškova isplaćuje se za istraživačke projekte („Konkurentnost” – poglavlje 5.), projekte povezane sa zapošljavanjem („Kohezija” – poglavlje 6.), projekte regionalnog i ruralnog razvoja („Kohezija” – poglavlje 6. i „Prirodni resursi” – poglavlje 7.) te razvojne projekte u zemljama izvan EU-a („Globalna Europa” – poglavlje 9.) (vidjeti
  okvir 1.7.
  ). |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Takva složenost dovodi do pojave pogrešaka koje su uzete u obzir pri izvođenju zaključaka Suda za naslove „Konkurentnost” (vidjeti odlomak 5.35), „Kohezija” (vidjeti odlomak 6.71) i „Prirodni resursi” (vidjeti odlomak 7.37). |
| --- | --- |

1.21.

U rashodima za naslove „Konkurentnost”, „Kohezija” i „Prirodni resursi” Sud je utvrdio značajnu stopu pogreške

| 1.22. | Za ovu godinu, baš kao i za 2017., Sud je obavio posebnu procjenu četiriju naslova VFO-a: „Konkurentnost”, „Kohezija”, „Prirodni resursi”, i „Administracija”. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Sud ne procjenjuje stope pogreške za ostala rashodovna područja, uključujući naslove „Sigurnost i građanstvo” (poglavlje 8.) i „Globalna Europa” (poglavlje 9.). Rashodi obuhvaćeni izjavom Suda o jamstvu u tim dvama područjima iznosili su ukupno 11,0 milijardi eura (9,1 % rashoda koje je Sud obuhvatio revizijom). Revizijske aktivnosti koje je Sud proveo u tim područjima i dalje doprinose sveukupnim zaključcima Suda za 2018. godinu. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | „Konkurentnost” (poglavlje 5.): stopa pogreške koju je procijenio Sud niža je nego za prethodne dvije godine. Kao i prethodnih godina, rashodi za istraživanje i dalje su visokorizični te su glavni izvor pogrešaka. Pogreške u rashodima za istraživanje uključuju različite kategorije neprihvatljivih troškova (posebice izravne troškove za osoblje i druge izravne troškove, neizravne troškove i troškove podugovaranja). |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | „Kohezija” (poglavlje 6.): nadoknade troškova najčešći su oblik rashoda u tom području. Glavne vrste pogrešaka koje su otkrila revizijska tijela bile su neprihvatljivi troškovi i kršenja pravila javne nabave. U slučaju takvih pogrešaka tijela država članica primjenjivala su ispravke kako bi se stope preostale pogreške za relevantne programe smanjile na razinu ispod praga značajnosti od 2 %. Međutim, Sud je također utvrdio pogreške koje revizijska tijela nisu otkrila, kao što su kršenja pravila EU-a o državnim potporama. Ni relevantna tijela država članica, a u dosadašnjem razdoblju ni Komisija, nisu primijenili nikakve ispravke za takve pogreške. Na temelju pogrešaka koje su otkrili ili revizijska tijela ili sam Sud te uzimajući u obzir sve relevantne financijske ispravke, Sud procjenjuje da je stopa pogreške u tom području značajna. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | „Prirodni resursi” (poglavlje 7.): promatrano u cijelosti, u tom području postoje značajne pogreške. Međutim, u izravnim plaćanjima iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), koja čine 71,8 % rashoda u tom području, ne postoje značajne pogreške. Izravna plaćanja poljoprivrednicima utemeljena su na dodijeljenim pravima te se na njih primjenjuju pojednostavnjena pravila o prihvatljivosti zemljišta i djelotvoran sustav kontrola (IAKS – integrirani administrativni i kontrolni sustav), koji omogućuje automatizirane unakrsne provjere u različitim bazama podataka. U drugim rashodovnim područjima (ruralni razvoj, tržišne mjere u okviru EFJP-a, ribarstvo, okoliš i klimatska politika) Sud i dalje nailazi na značajnu stopu pogreške. Većinu rashoda u tim područjima čine nadoknade troškova te se na njih primjenjuju složeni uvjeti prihvatljivosti. Neprihvatljivi korisnici, aktivnosti ili prijavljeni troškovi te pružanje netočnih informacija o površinama ili životinjama čine više od polovice procijenjene stope pogreške za ovaj naslov VFO-a. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | „Administracija” (poglavlje 10.): u ovom području ne postoje značajne pogreške. Većinu administrativnih rashoda čine plaće, mirovine i naknade koje isplaćuju institucije i tijela EU-a. |
| --- | --- |

1.27.

Pogreške u vezi s prihvatljivošću i dalje imaju najveći udio u procijenjenoj stopi pogreške za rashode na koje se primjenjuju složena pravila

| 1.28. | Kao i posljednjih nekoliko godina, Sud je usmjerio veću pozornost na vrste pogrešaka utvrđenih u rashodima na koje se primjenjuju složena pravila (u prvom redu onima koji su utemeljeni na nadoknadi troškova) jer upravo u njima i dalje postoje značajne pogreške. U
  okviru 1.8.
  nalazi se detaljan prikaz procijenjene stope pogreške od 4,5 % u visokorizičnim rashodima (u prvom redu onima koji su utemeljeni na nadoknadi troškova) za 2018. godinu, po vrstama pogrešaka. Prikazani su i odgovarajući podatci iz procjene za 2017. (3,7 %) i 2016. godinu (4,8 %).






  Okvir 1.8.


  Udio različitih vrsta pogrešaka u procijenjenoj stopi pogreške u visokorizičnim rashodima (u prvom redu onima koji su utemeljeni na nadoknadi troškova) za 2018. godinu
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

1.28.

Okvir 1.8.

Udio različitih vrsta pogrešaka u procijenjenoj stopi pogreške u visokorizičnim rashodima (u prvom redu onima koji su utemeljeni na nadoknadi troškova) za 2018. godinu

Image 9

Izvor:

Sud.

| 1.29. | Stopi pogreške koju je Sud procijenio za 2018. godinu za visokorizične rashode najviše doprinosi područje „Kohezija” (43,0 %), a zatim slijede „Ruralni razvoj, tržišne mjere u okviru EFJP-a, ribarstvo, okoliš i klimatska politika” u okviru područja „Prirodni resursi” (30,2 %), „Konkurentnost” (12,2 %) i „Globalna Europa” (4,5 %). |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Kao i prethodnih godina, procijenjenoj stopi pogreške za visokorizične rashode najviše su doprinijele pogreške u vezi s prihvatljivošću (tj. neprihvatljivi troškovi u zahtjevima za povrat troškova i neprihvatljivi projekti, aktivnosti ili korisnici). Međutim, njihov je učinak bio manji nego 2017. (2018.: 68 %, 2017.: 93 %). Razlog je u tome što je Sud za 2018. utvrdio znatno veći broj pogrešaka povezanih s javnom nabavom, pravilima o državnim potporama i postupcima dodjele bespovratnih sredstava. Te pogreške čine 16 % procijenjene stope pogreške za visokorizične rashode (2017.: 1 %) te su one uglavnom pronađene u područjima „Kohezija” i „Prirodni resursi”. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | Za ovu su godinu rashodi prihvaćeni u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda činili 74 % ukupnih rashoda u području „Kohezija”. Operacije koje se sufinanciraju iz tih fondova izloženije su pogreškama povezanima s javnom nabavom (vidjeti odlomke 6.26 – 6.28). |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | U područjima „Kohezija” i „Prirodni resursi” zabilježena je većina administrativnih pogrešaka posredničkih tijela (20) (vidjeti kategoriju „Ostalo”
  u okviru 6.2.
  i kategoriju „Administrativne pogreške”
  u okviru 7.2.
  ). Takve pogreške uključuju netočne izračune potpore. |
| --- | --- |

1.32.

Informacije o pravilnosti koje pruža Komisija

| 1.33. | Člankom 317. UFEU-a propisano je da Komisija snosi krajnju odgovornost za izvršenje proračuna EU-a i da upravlja rashodima EU-a u suradnji s državama članicama (21). Komisija predstavlja svoje djelovanje u trima izvješćima koja zajedno čine „objedinjeni paket financijskih izvješća” (22). To su:






  (a) | konsolidirana računovodstvena dokumentacija EU-a (privremena u ožujku, završna u lipnju) |
| --- | --- | --- |

1.33.

(a)

konsolidirana računovodstvena dokumentacija EU-a (privremena u ožujku, završna u lipnju)

| (b) | godišnje izvješće o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti (nema privremene inačice, završna inačica u lipnju) |
| --- | --- |

(b)

godišnje izvješće o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti (nema privremene inačice, završna inačica u lipnju)

| (c) | izvješće o mjerama poduzetima na temelju preporuka iz razrješnice za prethodnu financijsku godinu (srpanj). |
| --- | --- |

(c)

izvješće o mjerama poduzetima na temelju preporuka iz razrješnice za prethodnu financijsku godinu (srpanj).

| 1.34. | U skladu sa svojom strategijom za razdoblje 2018. –2020. Sud je odlučio da će pri izražavanju jamstva primjenjivati pristup koji se temelji na potvrdama trećih strana, što znači da se ubuduće kao osnovom za jamstvo namjerava koristiti izjavom (uprave) Komisije. Takva odluka proizlazi iz iskustva koje je Sud stekao od 1994. godine nadalje primjenom takva pristupa u revizijama pouzdanosti računovodstvene dokumentacije. Kad je riječ o pravilnosti transakcija povezanih s računovodstvenom dokumentacijom, Sud surađuje s Komisijom na utvrđivanju uvjeta potrebnih za napredak prema primjeni takvog pristupa. Važan element čini pravodobna dostupnost informacija, kako za njihovo prikupljanje tako i za reviziju (23). |
| --- | --- |

1.34.

Stopa pogreške koju je procijenila Komisija nešto je ispod raspona stope koju je procijenio Sud

| 1.35. | U godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti Komisija u pogledu transakcija povezanih s računovodstvenom dokumentacijom za 2018. godinu iznosi procjenu rizika u trenutku plaćanja. Rizik u trenutku plaćanja procjena je koju Komisija daje o iznosu koji u trenutku plaćanja nije isplaćen u skladu s važećim pravilima. Riječ je o konceptu koji je najbliži stopi pogreške koju procjenjuje Sud. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Okvir 1.9.
  sadržava prikaz podataka Komisije o riziku u trenutku plaćanja usporedno s rasponom stope pogreške koju je procijenio Sud. Prema procjeni koju je iznijela Komisija rizik u trenutku plaćanja za 2018. iznosi 1,7 % te je nešto ispod raspona stope koju je procijenio Sud. Stopa pogreške koju je procijenio Sud iznosi 2,6 % (2017.: 2,4 %), u rasponu od 1,8 % do 3,4 %.






  Okvir 1.9.


  Procjena rizika u trenutku plaćanja koju je iznijela Komisija u usporedbi sa stopom pogreške koju je procijenio Sud
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

1.36.

Okvir 1.9.

Procjena rizika u trenutku plaćanja koju je iznijela Komisija u usporedbi sa stopom pogreške koju je procijenio Sud

Image 10

Izvor:

Sud.

Pojedinačne komponente procjene koju je iznijela Komisija nisu uvijek u skladu s nalazima Suda

| 1.37. | Komisija se služi izjavama o jamstvu koje glavni direktori njezinih glavnih uprava daju u godišnjim izvješćima o radu tih uprava kao osnovom za sveukupnu procjenu rizika u trenutku plaćanja u različitim područjima politika. Rizik u trenutku plaćanja temelji se uglavnom na rezultatima ex post provjera koje u područjima pod izravnim ili neizravnim upravljanjem provodi Komisija te koje u područjima pod podijeljenim upravljanjem provode nacionalna tijela. U
  okviru 1.10.
  prikazana je osnova za utvrđivanje rizika u trenutku plaćanja u različitim rashodovnim područjima.






  Okvir 1.10.


  Osnova na temelju koje Komisija daje procjenu rizika u trenutku plaćanja












  — | „Konkurentnost” – Zajednička služba Komisije za reviziju u prosjeku svakih 18 mjeseci sastavlja reprezentativni uzorak troškovnika u vezi s programom Obzor 2020. Procjenjuje rizik u trenutku plaćanja na temelju rezultata revizija dovršenih do kraja 2018. Za procjenu za 2018. glavne uprave koje djeluju u području istraživanja poslužile su se revizijskim rezultatima koji su se temeljili na uzorcima rashoda od početka provedbe programa do kraja veljače 2018. Kad je riječ o Sedmom okvirnom programu (koji je prethodio programu Obzor 2020.), revizijski rezultati odnose se na rashode nastale u godinama prije 2016. |
| --- | --- | --- |

1.37.

Okvir 1.10.

Osnova na temelju koje Komisija daje procjenu rizika u trenutku plaćanja

—

„Konkurentnost” – Zajednička služba Komisije za reviziju u prosjeku svakih 18 mjeseci sastavlja reprezentativni uzorak troškovnika u vezi s programom Obzor 2020. Procjenjuje rizik u trenutku plaćanja na temelju rezultata revizija dovršenih do kraja 2018. Za procjenu za 2018. glavne uprave koje djeluju u području istraživanja poslužile su se revizijskim rezultatima koji su se temeljili na uzorcima rashoda od početka provedbe programa do kraja veljače 2018. Kad je riječ o Sedmom okvirnom programu (koji je prethodio programu Obzor 2020.), revizijski rezultati odnose se na rashode nastale u godinama prije 2016.

| — | „Kohezija” – većina rashoda za 2018. još nije prošla kroz cijeli ciklus kontrole. GU REGIO i GU EMPL stoga su procijenili rizik u trenutku plaćanja primjenom ili potvrđene stope ukupne preostale pogreške za rashode (rashodi iz obračunske godine 2016./2017.) ili stope ukupne preostale pogreške koju su revizijska tijela prijavila za obračunsku godinu 2017./2018., ovisno o tome koja je bila viša. |
| --- | --- |

—

„Kohezija” – većina rashoda za 2018. još nije prošla kroz cijeli ciklus kontrole. GU REGIO i GU EMPL stoga su procijenili rizik u trenutku plaćanja primjenom ili potvrđene stope ukupne preostale pogreške za rashode (rashodi iz obračunske godine 2016./2017.) ili stope ukupne preostale pogreške koju su revizijska tijela prijavila za obračunsku godinu 2017./2018., ovisno o tome koja je bila viša.

| — | „Prirodni resursi” – GU AGRI služi se nacionalnim statističkim podatcima o kontrolama koje zaprimi od agencija za plaćanje. Također uvodi izmjene na temelju revizijskih rezultata tijela za ovjeravanje, kao i vlastitih provjera i stručne prosudbe, kako bi se došlo do „usklađene stope pogreške” za izravna plaćanja, ruralni razvoj i tržišne mjere. |
| --- | --- |

—

„Prirodni resursi” – GU AGRI služi se nacionalnim statističkim podatcima o kontrolama koje zaprimi od agencija za plaćanje. Također uvodi izmjene na temelju revizijskih rezultata tijela za ovjeravanje, kao i vlastitih provjera i stručne prosudbe, kako bi se došlo do „usklađene stope pogreške” za izravna plaćanja, ruralni razvoj i tržišne mjere.

| — | „Globalna Europa” – Komisija svoju procjenu rizika u trenutku plaćanja u tom području temelji u prvom redu na studiji o stopi preostale pogreške koju svake godine naručuju GU DEVCO i GU NEAR. Cilj je te studije procijeniti stopu pogrešaka koje nisu otkrivene unatoč svim provjerama koje je provela uprava. Studija o stopi preostale pogreške za određenu godinu (godinu n) temelji se na ugovorima čija je provedba zaključena između 1. rujna godine n-1 i 31. kolovoza godine n. Međutim, studijom nisu obuhvaćeni ugovori za koje je zadnja povezana transakcija starija od pet godina ili za koje je nemoguće provesti potrebne aktivnosti. |
| --- | --- |

—

„Globalna Europa” – Komisija svoju procjenu rizika u trenutku plaćanja u tom području temelji u prvom redu na studiji o stopi preostale pogreške koju svake godine naručuju GU DEVCO i GU NEAR. Cilj je te studije procijeniti stopu pogrešaka koje nisu otkrivene unatoč svim provjerama koje je provela uprava. Studija o stopi preostale pogreške za određenu godinu (godinu n) temelji se na ugovorima čija je provedba zaključena između 1. rujna godine n-1 i 31. kolovoza godine n. Međutim, studijom nisu obuhvaćeni ugovori za koje je zadnja povezana transakcija starija od pet godina ili za koje je nemoguće provesti potrebne aktivnosti.

| — | „Administracija” – rizik u trenutku plaćanja temelji se na rezultatima provjera rashoda za 2018. |
| --- | --- |

—

„Administracija” – rizik u trenutku plaćanja temelji se na rezultatima provjera rashoda za 2018.

| 1.38. | Komisija prikazuje rizik za posebnu skupinu područja politike, a ne prema naslovima VFO-a (24). U
  okviru 1.11.
  nalazi se usporedni prikaz stope pogreške koju je Sud procijenio za one naslove VFO-a za koje iznosi posebnu procjenu i pojedinačnih komponenti ukupne procjene koju je iznijela Komisija. Pritom se vodilo računa o razlici između načina na koji Sud procjenjuje stopu pogreške i načina na koji Komisija iznosi svoje podatke u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti (25).






  Okvir 1.11.


  Stopa pogreške koju je procijenio Sud u odnosu na rizik u trenutku plaćanja koji je procijenila Komisija, prema naslovima VFO-a (4
  )














  (1) | Glavne uprave i službe Komisije: CNECT, EAC, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD i TAXUD. Neke glavne uprave uključene su u više od jednog naslova VFO-a (EACEA, ECHO i INEA |
| --- | --- | --- |

1.38.

Okvir 1.11.

Stopa pogreške koju je procijenio Sud u odnosu na rizik u trenutku plaćanja koji je procijenila Komisija, prema naslovima VFO-a (4
  )

Image 11

(1)

Glavne uprave i službe Komisije: CNECT, EAC, EASME, ECFIN, ENER, ERCEA, FISMA, GROW, INEA, JRC, MOVE, REA, RTD i TAXUD. Neke glavne uprave uključene su u više od jednog naslova VFO-a (EACEA, ECHO i INEA

| (2) | GU REGIO, INEA i GU EMPL. |
| --- | --- |

(2)

GU REGIO, INEA i GU EMPL.

| (3) | GU-ovi AGRI, CLIMA, ENV i MARE. |
| --- | --- |

(3)

GU-ovi AGRI, CLIMA, ENV i MARE.

| (4) | Kad je riječ o administrativnim rashodima, ni Sud ni Komisija nisu utvrdili značajnu stopu pogreške. |
| --- | --- |

(4)

Kad je riječ o administrativnim rashodima, ni Sud ni Komisija nisu utvrdili značajnu stopu pogreške.

| 1.39. | Sud je utvrdio sljedeće:






  — | za područje „Konkurentnost” ukupan procijenjeni rizik u trenutku plaćanja za predmetni naslov VFO-a (1,6 %), koji je Sud izračunao na temelju informacija uključenih u godišnje izvješće o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti, nalazi se unutar raspona stope pogreške koju je procijenio Sud (vidjeti odlomke 5.36 i 5.38) |
| --- | --- | --- |

1.39.

—

za područje „Konkurentnost” ukupan procijenjeni rizik u trenutku plaćanja za predmetni naslov VFO-a (1,6 %), koji je Sud izračunao na temelju informacija uključenih u godišnje izvješće o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti, nalazi se unutar raspona stope pogreške koju je procijenio Sud (vidjeti odlomke 5.36 i 5.38)

| — | za područje „Kohezija” ukupna vrijednost koju je procijenila Komisija za predmetni naslov VFO-a (26) iznosi 1,7 %, što je ispod raspona stope pogreške koju je procijenio Sud (vidjeti odlomke 6.56 i 6.74) |
| --- | --- |

—

za područje „Kohezija” ukupna vrijednost koju je procijenila Komisija za predmetni naslov VFO-a (26) iznosi 1,7 %, što je ispod raspona stope pogreške koju je procijenio Sud (vidjeti odlomke 6.56 i 6.74)

| — | za područje „Prirodni resursi” ukupan procijenjeni rizik u trenutku plaćanja za predmetni naslov VFO-a (2,1 %), koji je Sud izračunao na temelju informacija uključenih u godišnje izvješće o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti, kao i procjene koje je Komisija iznijela za cjelokupne rashode za ZPP i za izravna plaćanja, u skladu su sa zaključkom Suda (vidjeti odlomke 1.38, 7.37 i 7.38). |
| --- | --- |

—

za područje „Prirodni resursi” ukupan procijenjeni rizik u trenutku plaćanja za predmetni naslov VFO-a (2,1 %), koji je Sud izračunao na temelju informacija uključenih u godišnje izvješće o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti, kao i procjene koje je Komisija iznijela za cjelokupne rashode za ZPP i za izravna plaćanja, u skladu su sa zaključkom Suda (vidjeti odlomke 1.38, 7.37 i 7.38).

Rizik u trenutku zaključenja ovisi o procijenjenim budućim ispravcima i povratima sredstava

| 1.40. | Komisija u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti iznosi i dodatni pokazatelj pravilnosti koji naziva rizik u trenutku zaključenja. Riječ je o riziku u trenutku plaćanja (vidjeti odlomak 1.36) umanjenom za procijenjeni iznos ispravaka koje bi upravitelji fondova EU-a u budućnosti trebali izvršiti i za procijenjeni iznos povrata sredstava koje bi trebali ostvariti u pogledu rashoda za 2018. tijekom naredne godine ili narednih godina tekućih programa. |
| --- | --- |

1.40.

| 1.41. | U svrhu davanja procjene budućih ispravaka i povrata sredstava Komisija se služi povijesnim prosječnim vrijednostima koje se temelje na transakcijama izvršenima tijekom prethodnih godina. Kako bi se zajamčila relevantnost tog pokazatelja za tekuće programe, prema unutarnjim smjernicama Komisije glavne uprave dužne su uskladiti povijesne prosječne vrijednosti ili se, po potrebi, poslužiti nekom drugom metodom za procjenu te u svojim godišnjim izvješćima o radu navesti koja su usklađivanja izvršile i koji su pristup primijenile. Većina glavnih uprava Komisije uskladila je 2018. svoje povijesne prosječne vrijednosti. |
| --- | --- |

1.41.

Slučajeve u kojima postoji sumnja na prijevaru Sud prijavljuje OLAF-u

| 1.42. | U borbi protiv prijevara koje štete proračunu EU-a Sud blisko surađuje s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF). Sud prosljeđuje OLAF-u sve slučajeve u kojima postoji sumnja na prijevaru, korupciju ili bilo koju drugu nezakonitu radnju koja štetno utječe na financijske interese EU-a, neovisno o tome jesu li ti slučajevi otkriveni tijekom revizijskih aktivnosti Suda (uključujući revizije uspješnosti) ili na temelju informacija koje su mu izravno dostavile treće strane. OLAF potom poduzima daljnje korake u pogledu tih slučajeva te odlučuje o pokretanju istrage i po potrebi surađuje s tijelima država članica. |
| --- | --- |

1.42.

| 1.43. | Sud je 2018. godine:






  (a) | procijenio pravilnost 728 transakcija u okviru svojih revizijskih aktivnosti povezanih s pripremom godišnjeg izvješća i izradio 35 tematskih izvješća |
| --- | --- | --- |

1.43.

(a)

procijenio pravilnost 728 transakcija u okviru svojih revizijskih aktivnosti povezanih s pripremom godišnjeg izvješća i izradio 35 tematskih izvješća

| (b) | prijavio OLAF-u 9 slučajeva u kojima je postojala sumnja na prijevaru koje je otkrio tijekom revizija (2017.: 13); na temelju informacija koje su dostavile treće strane Sud nije proslijedio OLAF-u nijedan slučaj (2017.: 6). |
| --- | --- |

(b)

prijavio OLAF-u 9 slučajeva u kojima je postojala sumnja na prijevaru koje je otkrio tijekom revizija (2017.: 13); na temelju informacija koje su dostavile treće strane Sud nije proslijedio OLAF-u nijedan slučaj (2017.: 6).

| 1.44. | Slučajevi u kojima je Sud tijekom revizijskih aktivnosti za 2018. posumnjao na prijevaru i koje je stoga proslijedio OLAF-u najčešće su se odnosili na sumnju na umjetno stvaranje uvjeta potrebnih za dobivanje financijskih sredstava EU-a, prijavu troškova koji ne ispunjavaju kriterije prihvatljivosti ili nepravilnosti u javnoj nabavi. U nekim slučajevima koje je Sud prijavio OLAF-u zbog sumnje na prijevaru zabilježeno je nekoliko nepravilnosti. |
| --- | --- |

1.44.

| 1.45. | Sud je 2018. godine proslijedio OLAF-u devet slučajeva koje je otkrio tijekom svojih revizijskih aktivnosti. OLAF je pokrenuo dvije istrage. U sedam slučajeva OLAF nije pokrenuo istragu zbog jednog od sljedećih razloga:






  — | OLAF je smatrao da je neko drugo nacionalno tijelo ili neka druga institucija, tijelo, ured ili agencija EU-a prikladnija za obradu slučaja te ga je skladu s tim proslijedio odgovarajućem organu |
| --- | --- | --- |

1.45.

—

OLAF je smatrao da je neko drugo nacionalno tijelo ili neka druga institucija, tijelo, ured ili agencija EU-a prikladnija za obradu slučaja te ga je skladu s tim proslijedio odgovarajućem organu

| — | istraga je već bila u tijeku na nacionalnoj razini, ali Sud nije imao to saznanje |
| --- | --- |

—

istraga je već bila u tijeku na nacionalnoj razini, ali Sud nije imao to saznanje

| — | zbog načela proporcionalnosti |
| --- | --- |

—

zbog načela proporcionalnosti

| — | zbog nedovoljne sumnje. |
| --- | --- |

—

zbog nedovoljne sumnje.

| 1.46. | Na temelju revizijskih informacija koje mu je Sud dostavio u razdoblju 2010. –2018. OLAF je preporučio da se zatraži povrat sredstava u iznosu od ukupno 312,8 milijuna eura. Relevantne financijske preporuke odnose se na 24 slučaja koja je Sud otkrio tijekom svojih revizijskih aktivnosti (27). |
| --- | --- |

1.46.

Zaključci

| 1.47. | Glavna je svrha ovoga poglavlja iznijeti informacije na kojima se temelji revizorsko mišljenje izraženo u izjavi o jamstvu. |
| --- | --- |

1.47.

Rezultati revizije

| 1.48. | Sud zaključuje da u računovodstvenoj dokumentaciji nije bilo značajnog pogrešnog prikazivanja. |
| --- | --- |

1.48.

| 1.49. | Kad je riječ o pravilnosti transakcija, Sud zaključuje da u prihodima nije bilo značajnih pogrešaka. Kad je riječ o rashodima, rezultati revizije koju je obavio Sud pokazuju da se procijenjena stopa pogreške blago povećala u odnosu na prošlu godinu. Kao i prošle godine, Sud je zaključio da u rashodima na koje se primjenjuju pojednostavnjena/manje složena pravila (u prvom redu onima koji su utemeljeni na dodijeljenim pravima) nema značajnih pogrešaka. Značajna stopa pogreške pojavljuje se samo u rashodima na koje se primjenjuju složena pravila (u prvom redu onima koji su utemeljeni na nadoknadi troškova), koji su za ovu godinu činili 50,6 % revizijskog statističkog skupa Suda. |
| --- | --- |

1.49.

---

(1)  Konsolidirani financijski izvještaji sastoje se od bilance, izvještaja o financijskom rezultatu, izvještaja o novčanom toku, izvještaja o promjenama u neto imovini te kratkog prikaza važnih računovodstvenih politika, kao i drugih bilješki (uključujući izvješćivanje po segmentima).

(2)  Izvješća o izvršenju proračuna također uključuju bilješke.

(3)  Riječ je o iznosu od 61,0 milijarde eura. Više informacija izneseno je u odlomcima 1.19 – 1.21 godišnjeg izvješća Suda za 2018.

(4)  Riječ je o iznosu od 59,6 milijardi eura. Više informacija izneseno je u odlomku 1.18 godišnjeg izvješća Suda za 2018.

(5)  EUCO XT 20013/19 – Odluka Europskog vijeća donesena u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom o produljenju razdoblja iz članka 50. stavka 3. UEU-a.

(6)  Vidjeti međunarodni računovodstveni standard za javni sektor (IPSAS) br. 14 – „Događaji nakon datuma bilance”.

(7)  Vidjeti međunarodni računovodstveni standard za javni sektor br. 39 – „Primanja zaposlenih”. U sklopu mirovinskog sustava dužnosnika i ostalih službenika Europske unije obveze za utvrđena primanja odgovaraju trenutačnoj vrijednosti očekivanih budućih plaćanja koja će EU biti dužan izvršiti kako bi namirio obveze za mirovine koje proizlaze iz službe zaposlenika tijekom tekućeg razdoblja i prethodnih razdoblja.

(8)  Oni se sastoje od obračunanih troškova u iznosu od 62,9 milijardi eura na strani bilance koja se odnosi na obveze i, na strani bilance koja se odnosi na imovinu, iznosa od 36,9 milijardi eura na temelju kojeg se umanjuje vrijednost pretfinanciranja.

(9)  Vidjeti pojmovnik: dobro financijsko upravljanje.

(10)  Vidjeti
  dio 2
  . poglavlja 5., 6., 7., 8. i 9.

(11)  Vidjeti poglavlje 3.

(12)  Vidjeti konsolidiranu godišnju računovodstvenu dokumentaciju EU-a za 2018. godinu, izvješća o izvršenju proračuna i bilješke, bilješka 4.3., VFO: izvršenje odobrenih sredstava za plaćanje.

(13)  Isplata 37,4 milijarde eura od tih međuplaćanja izvršena je u okviru naslova 1.b VFO-a za programska razdoblja 2007. –2013. i 2014. –2020. U skladu s pristupom koji Sud primjenjuje za to područje ta plaćanja ne čine dio revizijskog statističkog skupa Suda za godišnje izvješće za 2018.

(14)  Konsolidirana računovodstvena dokumentacija sastoji se od:

| (a) | konsolidiranih financijskih izvještaja koji obuhvaćaju bilancu (u kojoj su prikazane imovina i obveze na kraju godine), izvještaj o financijskom rezultatu (u kojem su navedeni prihodi i izdatci za tu godinu), izvještaj o novčanom toku (u kojem je prikazano kako promjene u računovodstvenoj dokumentaciji utječu na novac i novčane ekvivalente) te izvještaj o promjenama u neto imovini, kao i bilješke uz financijske izvještaje |
| --- | --- |

(a)

konsolidiranih financijskih izvještaja koji obuhvaćaju bilancu (u kojoj su prikazane imovina i obveze na kraju godine), izvještaj o financijskom rezultatu (u kojem su navedeni prihodi i izdatci za tu godinu), izvještaj o novčanom toku (u kojem je prikazano kako promjene u računovodstvenoj dokumentaciji utječu na novac i novčane ekvivalente) te izvještaj o promjenama u neto imovini, kao i bilješke uz financijske izvještaje

| (b) | izvješća o izvršenju proračuna koja obuhvaćaju prihode i rashode za tu godinu, kao i povezane bilješke. |
| --- | --- |

(b)

izvješća o izvršenju proračuna koja obuhvaćaju prihode i rashode za tu godinu, kao i povezane bilješke.

(15)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

(16)  Vidjeti Smjernice za preporučenu praksu 2 (RPG 2) „Rasprava o financijskom izvještaju i njegova analiza” Odbora za međunarodne računovodstvene standarde za javni sektor (IPSASB).

(17)  Vidjeti odlomke 1.12 i 1.13 godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(18)  Sud je 95 % siguran da se procijenjena stopa pogreške u statističkom skupu kreće između 1,8 % i 3,4 % (što su redom donja i gornja granica pogreške).

(19)  Rashodi utemeljeni na dodijeljenim pravima obuhvaćaju administrativne rashode.

(20)  U okviru podijeljenog upravljanja posrednička su tijela nacionalna tijela.

(21)  Članak 317. UFEU-a:

| | „Komisija izvršava proračun u suradnji s državama članicama u skladu s odredbama uredaba donesenih na temelju članka 322., na vlastitu odgovornost i u granicama odobrenih proračunskih sredstava, vodeći pritom računa o načelima dobrog financijskog upravljanja. Države članice surađuju s Komisijom kako bi osigurale da se odobrena proračunska sredstva koriste u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja.” |
| --- | --- |

„Komisija izvršava proračun u suradnji s državama članicama u skladu s odredbama uredaba donesenih na temelju članka 322., na vlastitu odgovornost i u granicama odobrenih proračunskih sredstava, vodeći pritom računa o načelima dobrog financijskog upravljanja. Države članice surađuju s Komisijom kako bi osigurale da se odobrena proračunska sredstva koriste u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja.”

(22)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-management-and-performance-report-2018-0_en.

(23)  Vidjeti tematsko izvješće br. 27/2016 „Upravljanje u Europskoj komisiji – provodi li se najbolja praksa?”, 2. preporuka točka (f).

(24)  Sud, s druge strane, iznosi posebne procjene i procjenjuje stopu pogreške za naslove VFO-a 1.a „Konkurentnost”, 1.b „Kohezija”, 2. „Prirodni resursi” i 5. „Administracija”.

(25)  Komisija, primjerice, prikazuje brojčane podatke GU-a MARE u okviru područja „Kohezija, migracija i ribarstvo”, dok su u
  okviru 1.11.
  ti podatci uključeni u područje „Prirodni resursi”.

(26)  Vidjeti tablicu B u Prilogu 2. Godišnjeg izvješća za 2018. o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti, str. 205.

(27)  Ove je informacije dostavio OLAF te ih Sud ne provjerava.

PRILOG 1.1.

REVIZIJSKI PRISTUP I METODOLOGIJA

| (1) | Revizijski pristup Suda utvrđen je „Priručnikom za financijsku reviziju i reviziju usklađenosti”, koji je dostupan na internetskim stranicama Suda (1). Pri planiranju revizije Sud se koristi modelom jamstva. Pritom Sud razmatra rizik od pojave pogrešaka (inherentni rizik), kao i rizik od toga da se pogreške ne spriječe ili ne otkriju i ne isprave (kontrolni rizik). |
| --- | --- |

(1)

DIO 1. – Pristup u skladu sa strategijom Suda za izjavu o jamstvu u razdoblju 2018. – 2020.

| (2) | Sud je 2018., odnosno prve godine provedbe navedene strategije, povećao dodanu vrijednost svoje izjave o jamstvu. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | U svojim godišnjim izvješćima za posljednjih nekoliko godina Sud je naveo da su primijećena poboljšanja u sustavima upravljanja i kontrole te u dostupnosti informacija o zakonitosti i pravilnosti koje Sudu dostavljaju subjekti revizije. U svjetlu takvog razvoja događaja Sud u područjima u kojima je to izvedivo nastoji bolje iskoristiti informacije o zakonitosti i pravilnosti koje dostavljaju subjekti revizije. Krajnji je cilj Suda da u narednim godinama postupno uvede pristup izražavanju jamstva koji se temelji na potvrdama trećih strana (2). U okviru takvog pristupa revizor prikuplja dostatne i primjerene dokaze kako bi izveo zaključak o jamstvu koje je izrazio odgovorni subjekt. U praksi bi to značilo da Sud, u onim područjima u kojima se uvjerio da su relevantne informacije dostatne kvalitete i u kojima se mogao pouzdati u jamstvo koje proizlazi iz informacija o zakonitosti i pravilnosti koje su mu dostavili subjekti revizije, preispituje aktivnosti tih subjekata te ih po potrebi ponovno obavlja. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Sud od 2017. godine primjenjuje izmijenjeni revizijski pristup za područje „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” kako bi se uzele u obzir promjene u strukturi sustava kontrole za programsko razdoblje 2014. – 2020. Povrh prikupljanja informacija za potrebe davanja izjave o jamstvu za 2018., cilj je Suda izvesti zaključak o pouzdanosti ključnog pokazatelja pravilnosti kojim se Komisija služi u tom području, a to je preostali rizik od pogreške (3). |
| --- | --- |

(4)

DIO 2. – Revizijski pristup i metodologija za ispitivanje pouzdanosti računovodstvene dokumentacije

| (5) | Sud ispituje konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju EU-a u svrhu utvrđivanja njezine pouzdanosti. Konsolidirana računovodstvena dokumentacija sastoji se od:






  (a) | konsolidiranih financijskih izvještaja, i |
| --- | --- | --- |

(5)

(a)

konsolidiranih financijskih izvještaja, i

| (b) | izvješća o izvršenju proračuna. |
| --- | --- |

(b)

izvješća o izvršenju proračuna.

| (6) | Konsolidirana računovodstvena dokumentacija trebala bi u svim značajnim aspektima pravilno prikazivati:






  (a) | financijsko stanje Europske unije na kraju predmetne godine |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

financijsko stanje Europske unije na kraju predmetne godine

| (b) | rezultate njezina poslovanja i novčane tokove te |
| --- | --- |

(b)

rezultate njezina poslovanja i novčane tokove te

| (c) | promjene u neto imovini za predmetnu godinu koja je završila. |
| --- | --- |

(c)

promjene u neto imovini za predmetnu godinu koja je završila.

| (7) | Revizija koju Sud provodi obuhvaća:






  (a) | evaluaciju okolnosti u kojima se provode računovodstvene kontrole |
| --- | --- | --- |

(7)

(a)

evaluaciju okolnosti u kojima se provode računovodstvene kontrole

| (b) | provjeru funkcioniranja ključnih računovodstvenih postupaka i postupka zaključivanja na kraju godine |
| --- | --- |

(b)

provjeru funkcioniranja ključnih računovodstvenih postupaka i postupka zaključivanja na kraju godine

| (c) | analizu dosljednosti i razumnosti glavnih računovodstvenih podataka |
| --- | --- |

(c)

analizu dosljednosti i razumnosti glavnih računovodstvenih podataka

| (d) | analizu i usklađenje računovodstvene dokumentacije i/ili salda |
| --- | --- |

(d)

analizu i usklađenje računovodstvene dokumentacije i/ili salda

| (e) | dokazno ispitivanje preuzetih obveza, plaćanja i određenih bilančnih stavki na temelju reprezentativnih uzoraka |
| --- | --- |

(e)

dokazno ispitivanje preuzetih obveza, plaćanja i određenih bilančnih stavki na temelju reprezentativnih uzoraka

| (f) | kada je to moguće, i u skladu s međunarodnim revizijskim standardima, korištenje radom drugih revizora, osobito u slučaju revizije aktivnosti zaduživanja i kreditiranja kojima upravlja Komisija i za koje postoje potvrde vanjskih revizora. |
| --- | --- |

(f)

kada je to moguće, i u skladu s međunarodnim revizijskim standardima, korištenje radom drugih revizora, osobito u slučaju revizije aktivnosti zaduživanja i kreditiranja kojima upravlja Komisija i za koje postoje potvrde vanjskih revizora.

DIO 3. – Revizijski pristup i metodologija za ispitivanje pravilnosti transakcija

| (8) | Trenutačni pristup Suda obavljanju procjena o tome jesu li transakcije povezane s računovodstvenom dokumentacijom usklađene s pravilima i propisima EU-a uglavnom se temelji na izravnom ispitivanju usklađenosti na velikom nasumičnom reprezentativnom uzorku transakcija. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Međutim, Sud razmatra postoji li mogućnost da se učinkovito posluži provjerama pravilnosti koje su već obavila druga tijela ili subjekti. U slučaju da rezultate tih provjera želi upotrijebiti u sklopu vlastitih revizijskih aktivnosti, Sud u skladu s revizijskim standardima procjenjuje neovisnost i nadležnost predmetnih tijela ili subjekata, kao i opseg i prikladnost aktivnosti koje su proveli. |
| --- | --- |

(9)

Kako Sud ispituje transakcije

| (10) | U okviru svakog naslova VFO-a za koji donosi posebnu procjenu (poglavlja 5., 6., 7. i 10.) Sud ispituje reprezentativni uzorak transakcija kako bi procijenio udio nepravilnih transakcija u cjelokupnom statističkom skupu. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Za svaku odabranu transakciju Sud utvrđuje je li povezani zahtjev za povrat troškova ili plaćanje u skladu sa svrhom odobrenom proračunom i navedenom u zakonskim aktima. Sud ispituje način na koji je izračunan iznos zahtjeva za povrat troškova ili plaćanja (za opsežnije zahtjeve ispitivanje se temelji na odabranim stavkama koje su reprezentativne za sve stavke iz predmetne transakcije). To uključuje praćenje transakcija od proračunske računovodstvene dokumentacije do krajnjih primatelja (npr. poljoprivrednika, organizatora tečaja osposobljavanja ili projekta razvojne pomoći) te ispitivanje usklađenosti na svakoj razini. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Kad je riječ o ispitivanju prihodovnih transakcija, pri ispitivanju vlastitih sredstava od poreza na dodanu vrijednost i bruto nacionalnog dohotka Sud polazi od makroekonomskih agregata na temelju kojih se ta sredstva izračunavaju. Sud ispituje sustave Komisije za kontrolu povezanih doprinosa država članica sve do trenutka u kojem su oni zaprimljeni i evidentirani u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji. Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima, Sud ispituje računovodstvenu dokumentaciju carinskih službi i tok carinskih pristojbi, kao i u prethodnom slučaju, sve do trenutka u kojem ih je Komisija zaprimila i evidentirala. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Kad je riječ o rashodima, Sud ispituje plaćanja nakon nastanka, evidentiranja i prihvaćanja rashoda. Taj se pristup primjenjuje na sve kategorije plaćanja (uključujući i plaćanja za kupnju imovine). Sud ne ispituje predujmove u trenutku njihova izvršenja, već nakon što:






  (a) | krajnji primatelj sredstava EU-a (npr. poljoprivrednik, istraživački institut, poduzeće koje izvodi radove ili pruža usluge na temelju javne nabave) pruži dokaz o njihovoj uporabi i |
| --- | --- | --- |

(13)

(a)

krajnji primatelj sredstava EU-a (npr. poljoprivrednik, istraživački institut, poduzeće koje izvodi radove ili pruža usluge na temelju javne nabave) pruži dokaz o njihovoj uporabi i

| (b) | Komisija (ili druga institucija ili tijelo koje upravlja financijskim sredstvima EU-a) poravnanjem predujma prihvati konačnu uporabu sredstava. |
| --- | --- |

(b)

Komisija (ili druga institucija ili tijelo koje upravlja financijskim sredstvima EU-a) poravnanjem predujma prihvati konačnu uporabu sredstava.

| (14) | Revizijski uzorak Suda osmišljen je na način da se njime omogućuje procjena stope pogreške za rashode kao cjelinu, a ne za pojedinačne transakcije (odnosno, za pojedinačne projekte). Sud se za odabir zahtjeva za povrat troškova ili plaćanja i, na nižoj razini, pojedinačnih stavki unutar određene transakcije (npr. računi za projekt, parcele koje je poljoprivrednik naveo u zahtjevu) služi pristupom uzorkovanja po novčanoj jedinici. Stope pogreške koje Sud navodi za te stavke ne bi trebalo smatrati zaključkom o pripadajućim transakcijama, već one izravno doprinose ukupnoj stopi pogreške za rashode EU-a kao cjelinu. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Sud u danoj godini ne ispituje transakcije u svakoj državi članici, odnosno državi i regiji korisnici sredstava. Iako Sud u nekim slučajevima navodi konkretne države članice, odnosno države i/ili regije korisnice sredstava, to ne znači da se ti primjeri ne pojavljuju i drugdje. Ogledni primjeri navedeni u ovom izvješću ne čine temelj za izvođenje zaključaka o konkretnim državama članicama, odnosno državama i/ili regijama korisnicama sredstava. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Pristup kojim se Sud služi nije osmišljen na način da se njime prikupljaju podatci o učestalosti pogrešaka u cijelom statističkom skupu. Stoga iznesene vrijednosti koje se odnose na broj pogrešaka otkrivenih u okviru određenog naslova VFO-a, rashoda kojima upravlja određena glavna uprava ili rashoda određene države članice nisu pokazatelj učestalosti pogrešaka u transakcijama koje je financirao EU ili u pojedinačnim državama članicama. |
| --- | --- |

(16)

Kako Sud ocjenjuje i prikazuje rezultate ispitivanja transakcija

| (17) | Pogreška se može odnositi na cijeli iznos povezan s pojedinačnom transakcijom ili na dio tog iznosa. Sud razmatra jesu li pogreške mjerljive ili nemjerljive, odnosno, je li moguće izmjeriti u kolikom je dijelu iznosa postojala pogreška. Pogreške koje se otkriju i isprave prije provjera koje Sud obavlja i neovisno o njima isključuju se iz izračuna pogreške i njezine učestalosti jer se njihovim otkrivanjem i ispravljanjem pokazuje da kontrolni sustavi funkcioniraju djelotvorno. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Kriteriji kojima se Sud služi za kvantifikaciju pogrešaka u javnoj nabavi opisani su u dokumentu „Non-compliance with the rules on public procurement – types of irregularities and basis for quantification” (Neusklađenost s pravilima javne nabave – vrste nepravilnosti i osnova za kvantifikaciju) (4). |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Kvantifikacija kojom se Sud služi može se razlikovati od kvantifikacije kojom se služe Komisija ili države članice pri donošenju odluke o načinu postupanja u slučaju pogrešne primjene pravila javne nabave. |
| --- | --- |

(19)

Procijenjena stopa pogreške

| (20) | Za većinu naslova VFO-a i za proračun EU-a u cjelini Sud iznosi „procijenjenu stopu pogreške”. Procijenjenom stopom pogreške uzimaju se u obzir samo mjerljive pogreške te se ona izražava kao postotak. Među primjere pogrešaka ubrajaju se mjerljive povrede važećih propisa, pravila ili ugovora, odnosno uvjeta za dodjelu bespovratnih sredstava. Sud usto procjenjuje donju granicu pogreške i gornju granicu pogreške. |
| --- | --- |

(20)

| (21) | Za donošenje svojeg mišljenja Sud se vodi pragom značajnosti od 2 %, uzimajući pritom u obzir narav, iznos i kontekst pogrešaka. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Ukupna procijenjena stopa pogreške više nije jedini temelj izjave Suda o jamstvu. Sud od 2016. i dalje utvrđuje niskorizična područja proračuna EU-a, u kojima očekuje da će utvrditi neznačajnu stopu pogreške u prihvaćenim rashodima, te visokorizična područja, u kojima pretpostavlja da će utvrditi značajnu stopu pogreške. To mu omogućuje da što je učinkovitije moguće ustanovi jesu li utvrđene značajne pogreške raširene. |
| --- | --- |

(22)

Kako Sud ispituje sustave i izvješćuje o rezultatima

| (23) | Komisija, druge institucije i tijela EU-a, relevantna tijela država članica te zemlje i regije korisnice sredstava uspostavljaju sustave za upravljanje proračunskim rizicima te nadzor nad pravilnošću transakcija i jamčenje takvog nadzora. Ispitivanje tih sustava korisno je za utvrđivanje područja u kojima su potrebna poboljšanja. |
| --- | --- |

(23)

| (24) | Svakim naslovom VFO-a, uključujući prihode, obuhvaćeni su brojni pojedinačni sustavi. Sud svake godine odabire uzorak takvih sustava te iznosi rezultate provedenog ispitivanja i preporuke za poboljšanje. |
| --- | --- |

(24)

Kako Sud oblikuje mišljenja u izjavi o jamstvu

| (25) | Sud planira revizije tako da s pomoću njih prikupi dostatne, relevantne i pouzdane revizijske dokaze u svrhu davanja mišljenja o pravilnosti transakcija povezanih s konsolidiranom računovodstvenom dokumentacijom EU-a. O tim revizijama izvješćuje se u poglavljima 4. – 10. Mišljenje Suda izražava se u izjavi o jamstvu. Revizije koje Sud obavlja omogućavaju mu da oblikuje utemeljeno mišljenje o tome jesu li pogreške u određenom statističkom skupu ispod ili iznad utvrđenog praga značajnosti. |
| --- | --- |

(25)

| (26) | U slučajevima u kojima utvrdi značajnu stopu pogreške i odredi njezin učinak na revizorsko mišljenje, Sud je dužan ispitati jesu li te pogreške ili nedostatak revizijskih dokaza „rašireni”. Sud pri tome primjenjuje smjernice iz standarda ISSAI 1705 (proširenjem područja primjene tih smjernica na pitanja zakonitosti i pravilnosti, u skladu sa svojim ovlastima). U slučajevima u kojima su pogreške značajne i raširene Sud izražava nepovoljno mišljenje. |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Pogreška ili nedostatak revizijskih dokaza smatraju se „raširenima” ako, prema prosudbi revizora, nisu ograničeni na određene sastavne dijelove, računovodstvenu dokumentaciju ili stavke u financijskim izvještajima (odnosno, ako su prisutni u cijeloj računovodstvenoj dokumentaciji ili ispitanim transakcijama), ili se, ako i jesu ograničeni na jedno od navedenoga, odnose ili bi se mogli odnositi na znatan udio u financijskim izvještajima ili biti povezani s objavljenim informacijama koje su od temeljne važnosti za korisnike, u smislu njihova razumijevanja tih financijskih izvještaja. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | Najbolja procjena stope pogreške za cjelokupne rashode 2018. godine iznosi 2,6 %. Sud tu stopu pogreške nije procijenio kao „raširenu” jer se ona pojavljuje samo u rashodima na koje se primjenjuju složena pravila (u prvom redu onima koji su utemeljeni na nadoknadi troškova). Stopa pogreške koju je Sud procijenio različita je za različite naslove VFO-a, kako je opisano u poglavljima 5. – 7. i 10. |
| --- | --- |

(28)

Sumnja na prijevaru

| (29) | Ako Sud ima razloga za sumnju da je u određenim slučajevima počinjena prijevara, takve slučajeve prijavljuje OLAF-u, Uredu EU-a za borbu protiv prijevara, koji je zadužen za provođenje potrebnih istraga. Sud OLAF-u svake godine prijavljuje nekoliko slučajeva. |
| --- | --- |

(29)

DIO 4. – Poveznica između revizorskog mišljenja o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije i revizorskog mišljenja o pravilnosti transakcija

| (30) | Sud je donio:






  (a) | revizorsko mišljenje o konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a za dovršenu financijsku godinu, i |
| --- | --- | --- |

(30)

(a)

revizorsko mišljenje o konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a za dovršenu financijsku godinu, i

| (b) | revizorska mišljenja o pravilnosti prihoda i rashoda povezanih s tom računovodstvenom dokumentacijom. |
| --- | --- |

(b)

revizorska mišljenja o pravilnosti prihoda i rashoda povezanih s tom računovodstvenom dokumentacijom.

| (31) | Revizije koje Sud provodi i mišljenja koja izražava u skladu su s međunarodnim revizijskim standardima i etičkim kodeksom Međunarodne federacije računovođa (IFAC) te međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija (INTOSAI). |
| --- | --- |

(31)

| (32) | U slučajevima u kojima revizori istodobno donose revizorska mišljenja o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije i o pravilnosti transakcija povezanih s tom dokumentacijom, tim je standardima predviđeno da mišljenje o pravilnosti transakcija koje nije bezuvjetno samo po sebi ne podrazumijeva izražavanje mišljenja o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije koje nije bezuvjetno. |
| --- | --- |

(32)

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/AuditMethodology.aspx

(2)  Vidjeti ISSAI 4000, odlomak 40.

(3)  Vidjeti dokument s pregledom osnovnih informacija: „The ECA’s modified approach to the Statement of Assurance audits in Cohesion” (Izmijenjeni pristup Suda revizijama u području kohezije koje se provode u svrhu davanja izjave o jamstvu) koji je dostupan na internetskim stranicama Suda (https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=44524).

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

---

POGLAVLJE 2.

Proračunsko i financijsko upravljanje

SADRŽAJ

| Uvod | 2.1.–2.3. |
| --- | --- |

| Proračunsko upravljanje 2018. | 2.4.–2.21. |
| --- | --- |

| Dostupna proračunska sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje iskoristila su se gotovo u potpunosti | 2.4.–2.7. |
| --- | --- |

| Na provedbu VFO-a utjecala su kašnjenja u primjeni ESI fondova | 2.8.–2.21. |
| --- | --- |

| Ponajviše zbog kašnjenja, znatni iznosi neiskorištenih godišnjih sredstava za pretfinanciranje u okviru ESI fondova vraćeni su u proračun EU-a | 2.9.–2.11. |
| --- | --- |

| Znatan iznos ukupne razlike do gornje granice za plaćanja nije bio potreban | 2.12.–2.16. |
| --- | --- |

| Nepodmirene obveze i dalje rastu | 2.17.–2.18. |
| --- | --- |

| Budući proračuni izloženi su riziku od nedostatnih odobrenih sredstava za plaćanje | 2.19.–2.21. |
| --- | --- |

| Pitanja povezana s financijskim upravljanjem koja se odnose na proračun za 2018. i buduća razdoblja | 2.22.–2.41. |
| --- | --- |

| Iskorištavanje sredstava u okviru ESI fondova i dalje je izazov za države članice | 2.22.–2.24. |
| --- | --- |

| Povećanjem jamstava povećava se izloženost proračuna EU-a riziku | 2.25.–2.32. |
| --- | --- |

| Europska investicijska banka – sastavni dio strukture EU-a, ali s različitim mehanizmima odgovornosti | 2.33.–2.41. |
| --- | --- |

| Zaključci i preporuke | 2.42.–2.48. |
| --- | --- |

| Zaključci | 2.42.–2.47. |
| --- | --- |

| Preporuke | 2.48. |
| --- | --- |

Prilog 2.1. – Mandati koje je EU povjerio EIB-u – glavne kategorije

Prilog 2.2. – Financijski instrumenti EU-a kojima upravlja Grupa EIB-a

Uvod

| 2.1. | U ovom se poglavlju donosi pregled koji je Sud obavio u pogledu pitanja u području proračunskog i financijskog upravljanja. Istodobno se na temelju trenutačnog rada Suda i stajališta iznesenih u tematskim izvješćima, kratkim tematskim pregledima, informativnim dokumentima i mišljenjima Suda utvrđuju rizici i izazovi s kojima će se proračun EU-a suočavati u narednim godinama. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisija je u svibnju 2018. Europskom parlamentu i Vijeću (koji zajedno čine proračunsko tijelo) podnijela prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. (1) O tome se trenutačno vode pregovori s ciljem postizanja dogovora prije isteka 2019. Svoja stajališta o toj temi Sud je iznio u relevantnom informativnom dokumentu (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ne utječe na proračunsku računovodstvenu dokumentaciju za 2018. godinu. U pojedinim dijelovima svoje analize Sud iznosi projekcije o budućim proračunima EU-a. U takvim slučajevima Sud pretpostavlja da će se nacrt sporazuma o povlačenju između Ujedinjene Kraljevine i EU-a (3) odobriti i provesti. |
| --- | --- |

2.3.

Proračunsko upravljanje 2018.

Dostupna proračunska sredstva za preuzimanje obveza i za plaćanje iskoristila su se gotovo u potpunosti

| 2.4. | Proračunsko tijelo svake godine utvrđuje ograničenje u pogledu visine iznosa novih financijskih obveza EU-a (odobrena sredstva za preuzimanje obveza) i plaćanja koja se mogu izvršiti iz proračuna EU-a (odobrena sredstva za plaćanje). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Odobrena sredstva za preuzimanje obveza 2018. godine iskoristila su se gotovo u potpunosti. Od 160,7 milijardi eura dostupnih u proračunu EU-a za 2018. iskorišteno je 159,9 milijardi eura (99,5 %) (vidjeti
  okvir 2.1.
  ). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EU je također iskoristio gotovo sva dostupna odobrena sredstva za plaćanje uvrštena u konačni proračun (4). Od dostupnih 144,8 milijardi eura izvršena su plaćanja u visini od 142,7 milijardi eura (98,6 %) (5) (vidjeti
  okvir 2.1.
  ). To je uslijedilo nakon dvije godine tijekom kojih je iznos plaćanja bio niži od iznosa izvorno predviđenog proračunom. Tijekom 2018. došlo je do znatnog povećanja zahtjeva iz država članica za plaćanje u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi). (6) Ti fondovi čine otprilike 43 % VFO-a za razdoblje 2014. –2020. (7) |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Postojala je mala razlika između početnog i konačnog proračuna. U okviru šest izmjena proračuna donesenih 2018. dodano je tek 583 milijuna eura (8) odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i 87 milijuna eura odobrenih sredstava za plaćanje.






  Okvir 2.1.


  Izvršenje proračuna 2018.
















  Napomena: | Gornja granica VFO-a najviši je godišnji iznos koji se može iskoristiti u skladu s trenutačnom Uredbom o VFO-u. Međutim, dopušta se da odobrena sredstva za preuzimanje obveza i njihova uporaba prekorače gornju granicu za iznos koji odgovara vrijednosti posebnih instrumenata (vidjeti članak 3. stavak 2. Uredbe o VFO-u). |
| --- | --- | --- |

2.7.

Okvir 2.1.

Izvršenje proračuna 2018.

Image 12

Napomena:

Gornja granica VFO-a najviši je godišnji iznos koji se može iskoristiti u skladu s trenutačnom Uredbom o VFO-u. Međutim, dopušta se da odobrena sredstva za preuzimanje obveza i njihova uporaba prekorače gornju granicu za iznos koji odgovara vrijednosti posebnih instrumenata (vidjeti članak 3. stavak 2. Uredbe o VFO-u).

| Izvor: | konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za financijsku godinu 2018., izvješća o izvršenju proračuna i bilješke s pojašnjenjima – bilješke 4.1. – 4.3. i tehnička prilagodba za 2018. |
| --- | --- |

Izvor:

konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za financijsku godinu 2018., izvješća o izvršenju proračuna i bilješke s pojašnjenjima – bilješke 4.1. – 4.3. i tehnička prilagodba za 2018.

Na provedbu VFO-a utjecala su kašnjenja u primjeni ESI fondova

| 2.8. | Dva su glavna razloga zbog kojih ESI fondovi utječu na planiranje i provedbu VFO-a. Kao prvo, ESI fondovi čine znatan dio VFO-a. Kao drugo, njihova se primjena temelji na višegodišnjim obvezama te se zahtjevi za plaćanje mogu podnijeti tijekom bilo koje od nadolazećih godina. Kašnjenja u primjeni ESI fondova, koja je Komisija u prošlosti već zabilježila i koja je potvrdio Sud (9), i dalje imaju učinka na završne godine VFO-a. Sud napominje da su stope izvršenja za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) bile znatno više nego za ostale ESI fondove. Zahtjevi za plaćanje u znatnoj vrijednosti još kasne i podnijet će se tijekom nadolazećih godina. To utječe na uporabu pretfinanciranja i kretanje iznosa nepodmirenih obveza te će utjecati na potrebe u pogledu odobrenih sredstava za plaćanje na početku sljedećeg VFO-a, kako je opisano u nastavku. |
| --- | --- |

2.8.

Ponajviše zbog kašnjenja, znatni iznosi neiskorištenih godišnjih sredstava za pretfinanciranje u okviru ESI fondova vraćeni su u proračun EU-a

| 2.9. | Iz proračuna EU-a svake se godine državama članicama dodjeljuju određeni iznosi pretfinanciranja za operacije u okviru ESI fondova (osim EPFRR-a) (10). Ako država članica podnese zahtjev za iznos koji je manji od isplaćenog pretfinanciranja, neiskorišteni iznos pretfinanciranja vraća se u proračun EU-a sljedeće godine. To se događa kao dio postupka godišnjeg ispitivanja i prihvaćanja računovodstvene dokumentacije za ESI fondove, koji je uveden u okviru trenutačnog VFO-a i prvi put primijenjen 2017. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ti neiskorišteni iznosi pretfinanciranja ponovno se unose u proračun kao namjenski prihodi. Namijenjeni su samo za uporabu u okviru relevantnih proračunskih linija ESI fondova. Ubrajaju se u odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje povrh odobrenih sredstava u proračunu za predmetnu godinu. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza odmah se upotrebljavaju. Odobrena sredstva za plaćanje moraju se upotrijebiti za plaćanja državama članicama iste ili naredne godine kako bi se spriječio njihov prestanak važenja. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Države članice primile su godišnje pretfinanciranje u visini od 6,8 milijardi eura 2016. te 9,0 milijardi eura 2017. Ponajviše zbog kašnjenja u primjeni države članice vratile su znatne iznose tog neiskorištenog godišnjeg pretfinanciranja, i to 6,6 milijardi eura 2017. te 8,1 milijardu eura 2018. Time su se namjenski prihodi u te dvije godine znatno povećali. Odobrena sredstva za plaćanje nastala iz tih vraćenih iznosa upotrijebljena su za izvršenje plaćanja po zahtjevima koje su podnijele države članice u iznosu većem od odobrenog proračuna za predmetnu godinu, i to u iznosu od 5,4 milijarde eura 2017. te 6,9 milijardi eura 2018. (vidjeti
  okvir 2.2.
  u nastavku). Da ta odobrena sredstva za plaćanje nisu bila dostupna za ponovnu uporabu, to bi možda zahtijevalo uporabu ukupne razlike do gornje granice za plaćanja 2018.






  Okvir 2.2.


  Iznosi plaćeni iz namjenskih prihoda
















  Izvor: | Sud, na temelju izvješća o proračunskom i financijskom upravljanju Europske komisije za razdoblje 2014. – 2018. |
| --- | --- | --- |

2.11.

Okvir 2.2.

Iznosi plaćeni iz namjenskih prihoda

Image 13

Izvor:

Sud, na temelju izvješća o proračunskom i financijskom upravljanju Europske komisije za razdoblje 2014. – 2018.

Znatan iznos ukupne razlike do gornje granice za plaćanja nije bio potreban

| 2.12. | Ukupna razlika do gornje granice za plaćanja mehanizam je uveden u trenutačnom VFO-u kako bi odobrena sredstva za plaćanje bila fleksibilnija. Cilj mu je da se u potpunosti iskoriste odobrena sredstva za plaćanje, što nije uvijek bio slučaj tijekom posljednjih godina prethodnog VFO-a (11). Tim se mehanizmom omogućuje da se neiskorištena odobrena sredstva svake godine, do gornje granice VFO-a, prenesu za uporabu u narednim godinama. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Dostupna ukupna razlika do gornje granice za plaćanja iz prethodnih godina prenesena u razdoblje 2018. – 2020. iznosi 33,7 milijardi eura (2018.: 5,3 milijarde eura, 2019.: 12,9 milijardi eura te 2020.: 15,5 milijardi eura) (vidjeti
  okvir 2.3.
  ). VFO-om je utvrđena gornja granica od 36,5 milijardi eura za uporabu ukupne razlike do gornje granice za plaćanja u razdoblju 2018. – 2020. (2018.: 8,0 milijardi eura, 2019.: 12,9 milijardi eura te 2020.: 15,5 milijardi eura).






  Okvir 2.3.


  Dostupna ukupna razlika do gornje granice za plaćanja u odnosu na gornju granicu za svaku godinu
















  Napomena: | Dodjela ukupne razlike do gornje granice za plaćanja temelji se na profilu potreba za plaćanjima koje Komisija očekuje. |
| --- | --- | --- |

2.13.

Okvir 2.3.

Dostupna ukupna razlika do gornje granice za plaćanja u odnosu na gornju granicu za svaku godinu

Image 14

Napomena:

Dodjela ukupne razlike do gornje granice za plaćanja temelji se na profilu potreba za plaćanjima koje Komisija očekuje.

| Izvor: | Sud, na temelju tehničkih prilagodbi VFO-a, izvješća o izvršenju proračuna i bilješki s pojašnjenjima uz konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju EU-a. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud, na temelju tehničkih prilagodbi VFO-a, izvješća o izvršenju proračuna i bilješki s pojašnjenjima uz konsolidiranu računovodstvenu dokumentaciju EU-a.

| 2.14. | Tijekom 2018. nije bilo potrebe za dodatnim plaćanjima te iznos dostupne ukupne razlike do gornje granice za plaćanja iz prethodnih godina u visini od 5,3 milijarde eura nije bio potreban. Međutim, taj se iznos nije mogao prenijeti u naredne godine jer je dosegnuta ukupna razlika do gornje granice za plaćanja za 2019. i 2020. Zbog istog razloga ni dodatni iznos od 11,2 milijarde eura odobrenih sredstava za plaćanje koji nije iskorišten 2018. (12) nije se mogao prenijeti u 2019. ili 2020. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Prema početnom proračunu za 2019. ni iznos ukupne razlike do gornje granice za plaćanja u visini od 12,9 milijardi eura dostupan za tu godinu neće biti potreban za pokrivanje potrebnih plaćanja (13). Osim toga, prema nacrtu proračuna za 2020. (14), cjelokupni iznos dostupne ukupne razlike do gornje granice za plaćanja u visini od 15,5 milijardi eura možda neće biti potreban 2020. godine. Slijedom toga, u razdoblju 2018. –2020. ukupna razlika do gornje granice za plaćanja koja možda neće biti potrebna iznosit će 33,7 milijardi eura. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Ako u razdoblju 2019. – 2020. ne dođe do povećanja potreba za plaćanjima, iznos od 33,7 milijardi eura ukupne razlike do gornje granice za plaćanja ostat će neiskorišten do 2020. Uz 11,2 milijarde eura neiskorištenih odobrenih sredstava za plaćanje iz 2018., koje nije bilo moguće prenijeti u naredne godine (vidjeti odlomak 2.14.), to čini ukupno 44,9 milijardi eura odobrenih sredstava za plaćanje koja će možda ostati neiskorištena do 2020. Fleksibilnost koju je pružala ukupna razlika do gornje granice za plaćanje završava s trenutačnim VFO-om 2020. godine. Njome se ne mogu rješavati potrebe za fleksibilnošću u sljedećem VFO-u (vidjeti odlomke 2.19. – 2.21.). |
| --- | --- |

2.16.

Nepodmirene obveze i dalje rastu

| 2.17. | Nepodmirene obveze nastavile su rasti te su na kraju 2018. dosegnule iznos od 281,2 milijarde eura (2017.: 267,3 milijarde eura). U posljednjih sedam godina (od 2011., odgovarajuće godine prethodnog VFO-a) povećale su se za 36 % (73,7 milijardi eura) (vidjeti
  okvir 2.4.
  ). Prema dugoročnoj prognozi Komisije (15) nepodmirene obveze dosegnut će iznos od 313,8 milijardi eura do 2023., što je blizu projekcija Suda.






  Okvir 2.4.


  Nepodmirene obveze, preuzete obveze i plaćanja, uključujući projekcije do 2023.
















  Izvor: | za razdoblje 2007. – 2018.: konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija EU-a. za projekcije: Sud, na temelju proračuna za 2019. i izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Dugoročna predviđanja budućih priljeva i odljeva proračuna EU-a (2019. – 2023.)” (COM(2018) 687 final). |
| --- | --- | --- |

2.17.

Okvir 2.4.

Nepodmirene obveze, preuzete obveze i plaćanja, uključujući projekcije do 2023.

Image 15

Izvor:

za razdoblje 2007. – 2018.: konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija EU-a. za projekcije: Sud, na temelju proračuna za 2019. i izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Dugoročna predviđanja budućih priljeva i odljeva proračuna EU-a (2019. – 2023.)” (COM(2018) 687 final).

| 2.18. | Sud je detaljno analizirao nepodmirene obveze u okviru svojeg kratkog tematskog pregleda pod naslovom „Nepodmirene obveze u proračunu EU-a: detaljnija analiza” (16), kojim je obuhvaćeno razdoblje do kraja 2017. Sud je zaključio da su njihovu rastu doprinijela tri glavna razloga: godišnja razlika između obveza i plaćanja, spora primjena ESI fondova i povećanje ukupnog iznosa proračuna EU-a. |
| --- | --- |

2.18.

Budući proračuni izloženi su riziku od nedostatnih odobrenih sredstava za plaćanje

| 2.19. | Postoji rizik od toga da neće biti dovoljno odobrenih sredstava za plaćanje za pokrivanje svih dospjelih iznosa u prvim godinama novog VFO-a. Komisija je u svojoj dugoročnoj prognozi (17) predvidjela da će odobrena sredstva za plaćanje 2019. i 2020. biti znatno ispod gornjih granica (18). To upućuje na činjenicu da će se prethodno planirane potrebe za plaćanjima za razdoblje 2019. –2020. prenijeti u prve godine novog VFO-a. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Vrijednost zahtjeva podnesenih u razdoblju 2021. – 2023. uvelike će ovisiti o provedbi operativnih programa u okviru ESI fondova na razini država članica. Na temelju preispitivanja koje je proveo Sud odobrena sredstva za plaćanje dostupna na početku VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. možda neće biti dovoljna za pokrivanje svih potrebnih plaćanja u prvim godinama tog razdoblja. To bi posebno moglo vrijediti za 2021. godinu, prvu godinu novog VFO-a. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | U dugoročnoj prognozi Komisije predviđena odobrena sredstva za plaćanje za 2021. koja se odnose na obveze iz razdoblja prije 2021. iz naslova 1.b i 2. (19), koje se uglavnom odnose na ESI fondove, iznose 63,7 milijardi eura. U okviru VFO-a za razdoblje 2007. – 2013. oko 40 % preuzetih obveza iz kohezijskih fondova nepodmirenih na kraju 2013. godine, tj. posljednje godine tog VFO-a, isplaćeno je 2014. godine, što je bila prva godina trenutačnog VFO-a. Pod pretpostavkom da će sličan udio (40 %) preuzetih obveza u okviru ESI fondova iz trenutačnog VFO-a nepodmirenih do kraja 2020. godine dospjeti za plaćanje 2021. godine, predviđena odobrena sredstva za plaćanje od 63,7 milijardi eura možda neće biti dovoljna. Do kraja 2018. godine nepodmirene obveze u okviru ESI fondova dosegnule su iznos od 200,9 milijardi eura, a do kraja 2020. bit će još i više; 40 % nepodmirenih obveza u okviru ESI fondova za 2018. već iznosi 80 milijardi eura (znatno više od predviđenih odobrenih sredstava za plaćanje u visini od 63,7 milijardi eura), tako da će 40 % nepodmirenih obveza za 2020. vjerojatno iznositi još više. Rizik od nedovoljnih odobrenih sredstava za plaćanje tim je veći ako se uzme u obzir činjenica da je kašnjenje u primjeni ESI fondova još veće nego u prethodnom VFO-u te da može biti podneseno više zahtjeva nego 2014. godine. |
| --- | --- |

2.21.

Pitanja povezana s financijskim upravljanjem koja se odnose na proračun za 2018. i buduća razdoblja

Iskorištavanje sredstava u okviru ESI fondova i dalje je izazov za države članice

| 2.22. | Iskorištavanje sredstava u okviru ESI fondova dobilo je zamah 2018., pete godine trenutačnog VFO. Međutim, do kraja te godine državama članicama isplaćeno je prosječno 27,3 % ukupnih dodijeljenih sredstava za cijeli VFO, u usporedbi s 33,4 % do kraja 2011., odgovarajuće godine prethodnog VFO-a. Tijekom 2018. godine isplaćeno je 10,9 % ukupnih dodijeljenih sredstava, što je slično udjelu dodijeljenih sredstava u prethodnom VFO-u isplaćenih 2011. godine (11,3 %). Zbog toga što je provedba u ranijim godinama trenutačnog VFO-a (20) bila sporija nego što se očekivalo, kumulativna stopa provedbe znatno zaostaje za odgovarajućom stopom iz prethodnog VFO-a. Uz postojanje rizika od nedostatnih odobrenih sredstava za plaćanje na početku sljedećeg VFO-a, doći će do znatnog preklapanja između razdoblja VFO-a, što će vjerojatno preopteretiti administrativna tijela država članica i prouzročiti kašnjenja tijekom prvih godina VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. slična onima u trenutačnom VFO-u. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Grafikon u
  okviru 2.5.
  prikazuje koliko je od ukupnih dodijeljenih sredstava u okviru ESI fondova za trenutačni VFO isplaćeno do kraja 2018. i koliko je isplaćeno do kraja 2011., odgovarajuće godine prethodnog VFO-a. Vidljivo je da samo Bugarska, Luksemburg, Austrija, Rumunjska i Finska imaju bržu stopu iskorištavanja sredstava tijekom trenutačnog VFO-a nego za vrijeme prethodnog VFO-a.






  Okvir 2.5.


  Stope iskorištavanja sredstava u okviru ESI fondova u državama članicama na kraju 2018. i na kraju 2011.
















  Izvor: | Sud, na temelju informacija Komisije. |
| --- | --- | --- |

2.23.

Okvir 2.5.

Stope iskorištavanja sredstava u okviru ESI fondova u državama članicama na kraju 2018. i na kraju 2011.

Image 16

Izvor:

Sud, na temelju informacija Komisije.

| 2.24. | Niska stopa iskorištavanja sredstava u okviru ESI fondova doprinijela je povećanju nepodmirenih obveza u tim fondovima. U
  okviru 2.6.
  u nastavku prikazane su nepodmirene obveze svake države članice, i to kao iznos u eurima i kao postotak rashoda opće države za 2018. godinu.






  Okvir 2.6.


  Nepodmirene obveze u okviru ESI fondova po državi članici
















  Izvor: | Sud, na temelju informacija Komisije. Podatci Eurostata o općoj državi za 2018. |
| --- | --- | --- |

2.24.

Okvir 2.6.

Nepodmirene obveze u okviru ESI fondova po državi članici

Image 17

Izvor:

Sud, na temelju informacija Komisije. Podatci Eurostata o općoj državi za 2018.

Povećanjem jamstava povećava se izloženost proračuna EU-a riziku

| 2.25. | Kako je prikazano u
  okviru 2.7.
  u nastavku, jamstva su rasla posljednjih nekoliko godina, uglavnom zbog dodavanja jamstva Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i jamstva Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR). Tim se jamstvima nastojalo potaknuti ulaganje vanjskih sredstava radi povećanja mogućeg učinka proračuna EU-a. Ostala jamstva koja se podupiru iz proračuna EU-a uključuju jamstva u okviru mandata za vanjsko kreditiranje povjerenog EIB-u (21) i jamstva EU-a kojima se podupiru aktivnosti zaduživanja i kreditiranja, uglavnom u obliku zajmova državama članicama (22), koji se već dulji niz godina održavaju na prilično dosljednoj razini. Međutim, tim se rastom proračun EU-a izložio potencijalnim rizicima, koji se moraju stalno pratiti kako ne bi postali pretjerani (23).






  Okvir 2.7.


  Najveća moguća izloženost i stvarna izloženost proračuna EU-a jamstvima
















  Izvor: | Sud, na temelju konsolidirane računovodstvene dokumentacije Europske unije za razdoblje 2015. – 2018. |
| --- | --- | --- |

2.25.

Okvir 2.7.

Najveća moguća izloženost i stvarna izloženost proračuna EU-a jamstvima

Image 18

Izvor:

Sud, na temelju konsolidirane računovodstvene dokumentacije Europske unije za razdoblje 2015. – 2018.

| 2.26. | Gornje granice pokazuju najveću moguću izloženost proračuna EU-a. Produljenjem trajanja EFSU-a (24) i uvođenjem jamstva EFOR-a povećale su se gornje granice 2018. te su na kraju te godine dosegnule 125,5 milijardi eura. Stvarna izloženost postupno će se povećavati izvršavanjem isplata (25). Na kraju 2018. stvarna izloženost iznosila je ukupno 92,8 milijardi eura. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Neka od tih jamstava podupiru se jamstvenim fondovima, kojima se pruža likvidna rezerva za moguće gubitke. Imovina triju jamstvenih fondova na kraju 2018. iznosila je 8,3 milijarde eura (5,5 milijardi eura u Jamstvenom fondu EFSU-a, 2,5 milijardi eura u Jamstvenom fondu za vanjska djelovanja i 0,3 milijarde eura u Jamstvenom fondu EFOR-a). Plaćanja iz tih jamstvenih fondova izvršavaju se pri aktiviranju jamstava. Zaključno s krajem 2018. nije bilo znatnih slučajeva aktiviranja jamstava. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | Budući događaji mogu dovesti do aktiviranja jamstava koja će zahtijevati trenutačno plaćanje. Komisija svoju procjenu rizika od tih događaja temelji na povijesnim dokazima, mjerilima, prevladavajućim uvjetima i stručnom znanju. Primjer procjene rizika uključen je u ponovnu evaluaciju jamstva EFSU-a koju je Komisija obavila u sklopu svojeg prijedloga za produljenje trajanja EFSU-a (26). Komisija svake godine izrađuje i izvješće o jamstvima obuhvaćenima proračunom, u kojem analizira te rizike (27). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Postoje različiti mehanizmi kojima se pruža izravna potpora u slučaju aktiviranja jamstava, primjerice jamstveni fondovi (28). Tim se fondovima pokrivaju gubitci u vezi s jamstvima EU-a i uspostavljeni su s pomoću sredstava iz proračuna EU-a u okviru gornje granice VFO-a. U redovnim okolnostima potrebe za plaćanjima mogu se pokriti sredstvima iz tih jamstvenih fondova i odobrenim sredstvima za plaćanje do gornje granice VFO-a. Osim toga, kao sigurnosna pričuva postoji gornja granica vlastitih sredstava koja je iznad gornje granice VFO-a (vidjeti
  okvir 2.8.
  ) kako bi se obuhvatile ekstremne okolnosti kao što je veliki gospodarski pad. Zbroj svih vlastitih sredstava koja su prikupile države članice u određenoj godini ne smije biti veći od 1,20 % ukupnog zbroja BND-ova svih država članica. Iznos između gornje granice VFO-a i gornje granice vlastitih sredstava koji je dostupan za pokrivanje odobrenih sredstava za plaćanje svake godine razlikuje se i izračunava se svake godine iznova u sklopu tehničke prilagodbe VFO-a, neovisno o iznosu ostalih prihoda. Za 2018. godinu taj je iznos bio u visini od 33,9 milijardi eura, tj. 0,22 % ukupnog zbroja BND-ova svih država članica.






  Okvir 2.8.


  Gornje granice VFO-a i gornje granice vlastitih sredstava















  (*) | Ne dovodeći u pitanje bilo koje druge prihode koji mogu biti primljeni. |
| --- | --- | --- |

2.29.

Okvir 2.8.

Gornje granice VFO-a i gornje granice vlastitih sredstava

Image 19

(*)

Ne dovodeći u pitanje bilo koje druge prihode koji mogu biti primljeni.

| Izvor: | Sud, na temelju tehničke prilagodbe za 2018. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud, na temelju tehničke prilagodbe za 2018.

| 2.30. | Povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz EU-a smanjit će se zbroj BND-ova država članica, a uključivanjem Europskog razvojnog fonda (ERF) u proračun EU-a povećat će se gornje granice VFO-a. Zbog tih prilagodbi Komisija je predložila da se za sljedeći VFO gornja granica vlastitih sredstava poveća za 0,09 % (29) i da iznosi 1,29 % ukupnog zbroja BND-ova svih država članica kako bi se u obzir uzele te promjene. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Nadalje, u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. Komisija će udružiti jamstvene fondove u zajednički fond za rezervacije na temelju stvarne stope rezervacija (30) kako bi se olakšalo bolje upravljanje danim jamstvima (31). |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Novom Financijskom uredbom priznaje se sve veća važnost jamstava, financijske pomoći i financijskih instrumenata. Njome su sve relevantne odredbe objedinjene u novoj glavi X. (članci 208. – 220.) kako bi se riješila pitanja koja se odnose na to područje. Sud je u svojem mišljenju o Financijskoj uredbi pozdravio uključivanje glave X. (32) |
| --- | --- |

2.32.

Europska investicijska banka – sastavni dio strukture EU-a, ali s različitim mehanizmima odgovornosti

| 2.33. | Cilj je Grupe EIB-a (33) dodjela zajmova, jamstava i drugih oblika potpore na neprofitnoj osnovi u skladu s interesima EU-a. Na kraju 2018. ukupan iznos nepodmirenih zajmova koje je odobrila Grupa EIB-a iznosio je 536 milijardi eura (2017.: 548) (34). |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Dio aktivnosti Grupe EIB-a uređen je nizom mandata koje joj je povjerio EU (vidjeti
  prilog 2.1.
  ). Posljednjih godina EU se sve više koristi financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima koji se pružaju Grupi EIB-a za pokrivanje dijela njezinih financijskih aktivnosti. Najveći porast zabilježen je od 2015. godine u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU). EIB je do kraja 2018. sklopio ugovore u ukupnoj vrijednosti od 53,6 milijardi eura za financijske operacije koje podupire EFSU (2017.: 36,7 milijardi eura). Sud je 2019. godine objavio tematsko izvješće o djelovanju EFSU-a u kojem su navedene mjere koje Sud smatra potrebnima kako bi EFSU bio u potpunosti uspješan (35). Osim toga, Sud je prethodno izradio izviješće o upravljanju Grupe EIB-a drugim fondovima EU-a (36). |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | U
  okviru 2.9.
  prikazane su preuzete obveze i plaćanja EU-a Grupi EIB-a svake godine od 2007., posebno u pogledu naknada za savjetodavne usluge i upravljanje fondovima EU-a i prijenosa koji se odnose na financijske instrumente. Ti iznosi uključuju rashode iz svih dijelova proračuna, osim naslova 5. VFO-a „Administracija”. Većina rashoda odnosi se na naslov 1. VFO-a „Pametan i uključiv rast” i naslov 4. „Globalna Europa”. Tijekom razdoblja 2007. – 2018. iz proračuna EU-a za Grupu EIB-a preuzete su obveze u visini od ukupno 14,7 milijardi eura, a isplaćen je ukupni iznos od 12,3 milijarde eura (37). Grafikon upućuje na čvrst dugoročni trend plaćanja Grupi EIB-a s određenim razlikama iz godine u godinu (38).






  Okvir 2.9.


  Godišnje preuzete obveze i plaćanja Grupi EIB-a
















  Izvor: | Sud, na temelju podataka Komisije. |
| --- | --- | --- |

2.35.

Okvir 2.9.

Godišnje preuzete obveze i plaćanja Grupi EIB-a

Image 20

Izvor:

Sud, na temelju podataka Komisije.

| 2.36. | U
  okviru 2.10.
  prikazane su preuzete obveze i plaćanja iz proračuna EU-a od 2007. za godišnje izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond za vanjska djelovanja i Jamstveni fond EFSU-a (39). Preuzete obveze za izdvajanje rezervacija za ta dva jamstvena fonda iznosile su 9,8 milijardi eura, dok su plaćanja u istom razdoblju iznosila 7,1 milijardu eura, od kojih većina proizlazi iz razdoblja 2015. – 2018.






  Okvir 2.10.


  Godišnje preuzete obveze i plaćanja dvama jamstvenim fondovima
















  Izvor: | Sud, na temelju podataka Komisije. |
| --- | --- | --- |

2.36.

Okvir 2.10.

Godišnje preuzete obveze i plaćanja dvama jamstvenim fondovima

Image 21

Izvor:

Sud, na temelju podataka Komisije.

| 2.37. | Ta dva grafikona prikazuju rastuću važnost Grupe EIB-a tijekom vremena kao partnera u izvršenju proračuna EU-a. Najznatnije povećanje proizašlo je iz izdvajanja rezervacija za Jamstveni fond EFSU-a. |
| --- | --- |

2.37.

| 2.38. | Odnosi između proračuna EU-a i Grupe EIB-a složeni su i važni, iako Grupa EIB-a nije dio proračuna. Proračunom EU-a pruža se potpora iz različitih proračunskih linija na mnogo različitih načina, uključujući izravna bespovratna sredstva, proračunska jamstva EU-a koja se podupiru jamstvenim fondovima i financijska sredstva EU-a dodijeljena Grupi EIB-a preko tijela država članica pod podijeljenim i neizravnim upravljanjem. Grupa EIB-a također upravlja velikim brojem financijskih instrumenata za EU, kojima se podupiru različite politike EU-a (vidjeti
  prilog 2.2.
  ). EIB je obavijestio Sud da zaključno s 2018. godinom gotovo 35 % ukupne godišnje količine zajmova potječe od operacija obuhvaćenih mandatom koji mu je povjeren, od kojih je velik dio povezan s EU-om. |
| --- | --- |

2.38.

| 2.39. | Tek u vrlo kasnoj fazi revizije EIB je Sudu dostavio informacije o financijskom opsegu mandata koje mu je EU povjerio na upravljanje i koji se financiraju iz proračuna EU-a ili ERF-ova, te Sud nije imao mogućnost za pouzdanu analizu i provjeru dostavljenih informacija. U
  okviru 2.11.
  prikazane su glavne komponente financijskog odnosa između proračuna EU-a i ERF-ova s jedne strane, te Grupe EIB-a s druge strane. Grafikon prikazuje upravljanje financijskim sredstvima i njihov tok između država članica, Komisije i Grupe EIB-a.






  Okvir 2.11.


  Upravljanje financijskim sredstvima i njihov tok između država članica, Komisije i Grupe EIB-a
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

2.39.

Okvir 2.11.

Upravljanje financijskim sredstvima i njihov tok između država članica, Komisije i Grupe EIB-a

Image 22

Izvor:

Sud.

| 2.40. | Na temelju privremenog i djelomičnog dogovora postignutog između Europskog parlamenta i Vijeća u travnju 2019. očekuje se da će Grupa EIB-a imati važnu ulogu u provedbi politike EU-a u sljedećem VFO-u u okviru programa InvestEU, koji se temelji na iskustvu uporabe EFSU-a (vidjeti
  okvir 2.12.
  ).






  Okvir 2.12.


  Program InvestEU






  Program InvestEU sastoji se od fonda InvestEU, savjetodavnog centra InvestEU i portala InvestEU. Njime se s pomoću ulaganja i inovacija u EU-u nastoji podupirati konkurentnost, rast i zapošljavanje.
  Komisija je predložila program InvestEU na temelju modela proračunskog jamstva EFSU-a. Tim se programom nastoji potaknuti 650 milijardi eura dodatnih ulaganja tako što će se iz proračuna EU-a osigurati jamstvo u iznosu od 38 milijardi eura. Očekivana stopa rezervacija jamstva iznosi 40 %, što znači da će se u okviru programa izdvojiti 15,2 milijarde eura iz proračuna EU-a za pokrivanje svih aktiviranja jamstva.
  Grupa EIB-a bit će glavni provedbeni partner EU-a.







  Izvor: | prijedlog Komisije COM (2018) 439. |
| --- | --- | --- |

2.40.

Okvir 2.12.

Program InvestEU

Program InvestEU sastoji se od fonda InvestEU, savjetodavnog centra InvestEU i portala InvestEU. Njime se s pomoću ulaganja i inovacija u EU-u nastoji podupirati konkurentnost, rast i zapošljavanje.

Komisija je predložila program InvestEU na temelju modela proračunskog jamstva EFSU-a. Tim se programom nastoji potaknuti 650 milijardi eura dodatnih ulaganja tako što će se iz proračuna EU-a osigurati jamstvo u iznosu od 38 milijardi eura. Očekivana stopa rezervacija jamstva iznosi 40 %, što znači da će se u okviru programa izdvojiti 15,2 milijarde eura iz proračuna EU-a za pokrivanje svih aktiviranja jamstva.

Grupa EIB-a bit će glavni provedbeni partner EU-a.

Izvor:

prijedlog Komisije COM (2018) 439.

| 2.41. | Grupa EIB-a nije institucija EU-a, ali je ipak sastavni dio strukture EU-a te je uspostavljena na temelju Ugovora EU-a radi ispunjavanja ciljeva EU-a. Međutim, kako bi se u obzir uzela njezina posebna priroda, njezini su mehanizmi upravljanja i upravljačka struktura drukčiji od ostatka proračuna EU-a. Trenutačno operacije Grupe EIB-a koje se ne financiraju iz proračuna EU-a, ali koje služe istim ciljevima EU-a, nisu obuhvaćene revizijskim ovlastima Suda. To znači da Sud nije u mogućnosti pružiti cjelovitu sliku o svim operacijama Grupe EIB-a. U informativnom dokumentu o budućnosti financija EU-a (iz veljače 2018.) Sud je predložio da mu se dopusti i revizija operacija EIB-a koje nisu povezane s proračunom EU-a. To ne bi spriječilo EIB da zadrži svoje revizijske mehanizme u skladu s kojima reviziju pouzdanosti računovodstvene dokumentacije obavljaju privatna revizorska društva. Europski parlament podržao je naš prijedlog u rezoluciji o godišnjem izvješću o kontroli financijskih aktivnosti EIB-a za 2017. (40) |
| --- | --- |

2.41.

Zaključci i preporuke

Zaključci

| 2.42. | Na temelju svojih opažanja Sud u nastavku ističe glavna pitanja koja su utjecala na proračunsko i financijsko upravljanje EU-om 2018. godine, pri čemu neka od njih mogu činiti rizik za buduće proračune, posebno u prvim godinama sljedećeg VFO-a. |
| --- | --- |

2.42.

| 2.43. | Odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje dostupna u konačnom proračunu gotovo su u potpunosti iskorištena (vidjeti odlomke 2.4. – 2.7.). |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Kašnjenja u primjeni ESI fondova utjecala su na provedbu VFO-a na različite načine, a mogu utjecati i na budući VFO:






  — | znatni iznosi pretfinanciranja vraćeni su u proračun EU-a (vidjeti odlomke 2.8. – 2.11.) |
| --- | --- | --- |

2.44.

—

znatni iznosi pretfinanciranja vraćeni su u proračun EU-a (vidjeti odlomke 2.8. – 2.11.)

| — | znatan iznos ukupne razlike do gornje granice za plaćanja nije bio potreban, ali se ne može prenijeti u novi VFO (vidjeti odlomke 2.12. – 2.16.) |
| --- | --- |

—

znatan iznos ukupne razlike do gornje granice za plaćanja nije bio potreban, ali se ne može prenijeti u novi VFO (vidjeti odlomke 2.12. – 2.16.)

| — | visoka razina nepodmirenih obveza najvećim je dijelom uzrokovana sporom primjenom ESI fondova, ali i godišnjom razlikom između obveza i plaćanja te povećanjem ukupnog iznosa proračuna EU-a. Tijekom 2018. nepodmirene obveze nastavile su rasti (vidjeti odlomke 2.17. – 2.18.). |
| --- | --- |

—

visoka razina nepodmirenih obveza najvećim je dijelom uzrokovana sporom primjenom ESI fondova, ali i godišnjom razlikom između obveza i plaćanja te povećanjem ukupnog iznosa proračuna EU-a. Tijekom 2018. nepodmirene obveze nastavile su rasti (vidjeti odlomke 2.17. – 2.18.).

| — | prve godine novog VFO-a mogle bi biti izložene riziku od nedovoljnih odobrenih sredstva za plaćanje (vidjeti odlomke 2.19. – 2.21.). |
| --- | --- |

—

prve godine novog VFO-a mogle bi biti izložene riziku od nedovoljnih odobrenih sredstva za plaćanje (vidjeti odlomke 2.19. – 2.21.).

| 2.45. | Ukupno gledajući, iskorištavanje sredstava u okviru ESI fondova bilo je niže nego u odgovarajućoj godini prethodnog VFO-a (vidjeti odlomke 2.22. – 2.24.). |
| --- | --- |

2.45.

| 2.46. | Jamstva koja se podupiru iz proračuna EU-a posljednjih su se godina povećala. Time se povećava izloženost proračuna EU-a riziku. Razina gubitaka koju očekuje Komisija pokrivena je jamstvenim fondovima, koji će se u okviru novog VFO-a udružiti u zajednički fond za rezervacije (vidjeti odlomke 2.25. – 2.32.). |
| --- | --- |

2.46.

| 2.47. | Grupa EIB-a sastavni je dio strukture EU-a. Posljednjih godina EU se sve više koristi financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima koji se pružaju Grupi EIB-a. Očekuje se da će ona imati važnu ulogu i u provedbi politike EU-a u sljedećem VFO-u. Grupa EIB-a ima složen odnos s proračunom EU-a i različite aranžmane odgovornosti u odnosu na institucije EU-a. Trenutačno operacije Grupe EIB-a koje se ne financiraju iz proračuna EU-a, ali koje služe istim ciljevima EU-a, nisu obuhvaćene revizijskim ovlastima Suda. To znači da Sud nije u mogućnosti pružiti cjelovitu sliku o vezama između operacija Grupe EIB-a i proračuna EU-a. Stoga, Sud ostaje na prijedlogu da mu se dopusti revizija operacija EIB-a koje nisu povezane s proračunom EU-a (vidjeti odlomke 2.33. – 2.41.). |
| --- | --- |

2.47.

Preporuke

| 2.48. | Sud preporučuje da Komisija: |
| --- | --- |

2.48.

Preporuka 2.1.

poduzme mjere za izbjegavanje pretjeranog pritiska na razinu odobrenih sredstava za plaćanje tijekom prvih godina VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. Takve bi mjere mogle obuhvaćati:

| (a) | poboljšanje točnosti predviđanja potreba za plaćanjima |
| --- | --- |

(a)

poboljšanje točnosti predviđanja potreba za plaćanjima

| (b) | upućivanje poziva Europskom parlamentu i Vijeću da:






  i. | zajamče pravilnu ravnotežu između odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje predviđenih proračunom za sljedeći VFO. To bi se moglo postići povećanjem odobrenih sredstava za plaćanje, izmjenom pravila o opozivu sredstava i/ili smanjenjem odobrenih sredstava za preuzimanje obveza |
| --- | --- | --- |

(b)

upućivanje poziva Europskom parlamentu i Vijeću da:

i.

zajamče pravilnu ravnotežu između odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje predviđenih proračunom za sljedeći VFO. To bi se moglo postići povećanjem odobrenih sredstava za plaćanje, izmjenom pravila o opozivu sredstava i/ili smanjenjem odobrenih sredstava za preuzimanje obveza

| ii. | pritom uzmu u obzir mogućnost velikog broja zahtjeva za plaćanje tijekom 2021. i 2022. i činjenicu da se neiskorištena odobrena sredstva za plaćanje ne mogu prenijeti u sljedeći VFO |
| --- | --- |

ii.

pritom uzmu u obzir mogućnost velikog broja zahtjeva za plaćanje tijekom 2021. i 2022. i činjenicu da se neiskorištena odobrena sredstva za plaćanje ne mogu prenijeti u sljedeći VFO

| (c) | olakšavanje pravodobnog donošenja pravnih okvira i promicanje ranog planiranja programa u državama članicama. |
| --- | --- |

(c)

olakšavanje pravodobnog donošenja pravnih okvira i promicanje ranog planiranja programa u državama članicama.

Preporučeni rok provedbe: do početka razdoblja nakon 2020.

Preporuka 2.2.

čim se uspostavi zajednički fond za rezervacije, zajamči djelotvorno upravljanje i redovito praćenje izloženosti proračuna EU-a povezanim jamstvima. U tom bi kontekstu Komisija svoj izračun stvarne stope rezervacija trebala temeljiti na promišljenoj metodologiji koja se temelji na priznatoj dobroj praksi.

Preporučeni rok provedbe: do početka razdoblja nakon 2020.

Preporuka 2.3.

svake godine proračunskom tijelu dostavi cjelokupni iznos i raspodjelu sredstava koja se iz proračuna EU-a prenose za financijske instrumente kojima upravlja Grupa EIB-a.

Time bi se proračunskom tijelu pružile relevantne informacije za potporu njezinu radu na nadzoru nad Grupom EIB-a i njezinim operacijama, a istodobno bi se povećala transparentnost takvih operacija.

Preporučeni rok provedbe: do sredine 2020.

---

(1)  Prijedlog Uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. –2027. (COM(2018) 322 final).

(2)  Informativni dokument: The Commission’s proposal for the 2021. – 2027. Multiannual Financial Framework (Prijedlog Komisije za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.), srpanj 2018.

(3)  Nacrt sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL C 66 I, 19.2.2019., str. 1.).

(4)  Konačni proračun obuhvaća početni proračun i naknadne izmjene proračuna koje je donijelo proračunsko tijelo.

(5)  Ukupna plaćanja iznosila su 2018. godine 156,7 milijardi eura, što je obuhvaćalo plaćanja iz konačnog proračuna za 2018. u visini od 142,7 milijardi eura, prijenose u visini od 1,9 milijardi eura i namjenske prihode u visini od 12,1 milijarde eura. Sud nije uzeo u obzir prijenose i namjenske prihode jer nisu dio donesenog proračuna i na njih se primjenjuju drukčija pravila. Dodatne informacije dostupne su u dijelovima A.4 i A.5 „Izvješća Europske komisije o proračunskom i financijskom upravljanju za financijsku godinu 2018.”

(6)  ESI fondove čine kohezijski fondovi iz prethodnog VFO-a, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).

(7)  Na temelju podataka koje je Komisija dostavila o dodjeli sredstava državama članicama u okviru programa europskih strukturnih i investicijskih fondova u visini od 464,9 milijardi eura i odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iz VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. u visini od 1 087,2 milijarde eura, kako je prilagođeno u okviru tehničke prilagodbe za 2018. – COM (2017) 473.

(8)  Najveća je bila treća izmjena proračuna, kojom je pruženo 500 milijuna eura za Instrument za izbjeglice u Turskoj kao dio „drugog obroka” od 3 milijarde eura dodijeljenih tom instrumentu tijekom razdoblja 2018. – 2019., kako je dogovoreno u Izjavi EU-a i Turske od 18. ožujka 2016.

(9)  Vidjeti odlomke 2.5. – 2.16. godišnjeg izvješća Suda za 2017. i odgovarajuće odgovore Komisije.

(10)  Kad je riječ o EPFRR-u, pretfinanciranje se isplaćuje samo tijekom prvih triju godina razdoblja 2014. –2020. (u skladu s člankom 35. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013).

(11)  Vidjeti odlomke 1.51. – 1.53. godišnjeg izvješća Suda za 2012.

(12)  Od dostupnih neiskorištenih odobrenih sredstava za plaćanje iz 2018. u visini od 11,4 milijarde eura u 2020. je prenesen tek mali iznos ukupne razlike do gornje granice za plaćanja u visini od 219 milijuna eura (183 milijuna eura u cijenama iz 2011.). Vidjeti COM(2019)310, str. 7.

(13)  Gornja granica odobrenih sredstava za plaćanje za 2019. iznosi 166,7 milijardi eura i uključuje ukupnu razliku do gornje granice za plaćanja. Čak i ako se oduzme ukupna razlika do gornje granice za plaćanja u visini od 12,9 milijardi eura, gornja granica i dalje će biti viša od 148,2 milijarde eura odobrenih sredstava za plaćanje u proračunu donesenom za 2019.

(14)  Vidjeti nacrt proračuna za 2020.: COM(2019) 400.

(15)  COM(2018) 687 final – izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću „Dugoročna predviđanja budućih priljeva i odljeva proračuna EU-a (2019. – 2023.)”.

(16)  Objavljeno u travnju 2019.

(17)  Vidjeti fusnotu 15.

(18)  To je potvrđeno u proračunu donesenom za 2019., koji uključuje odobrena sredstva za plaćanje u iznosu od 148,2 milijarde eura, odnosno 18,5 milijardi eura ispod gornje granice od 166,7 milijardi eura.

(19)  Naslov 1.b – „Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija”: 48,5 milijardi eura i naslov 2. „Održivi rast – prirodni resursi”: 15,2 milijarde eura.

(20)  Vidjeti godišnje izvješće Suda za 2017. godinu, odlomci 2.13. – 2.19.

(21)  Ta se jamstva podupiru Jamstvenim fondom za vanjska djelovanja, kojim se pruža likvidna rezerva za moguće gubitke. Visina sredstava u tom fondu mora se držati na razini od 9 % zajmova pod jamstvom nepodmirenih na kraju godine. Plaćanja iz jamstvenog fonda izvršavaju se pri aktiviranju jamstava.

(22)  Vidjeti odlomke 2.42. – 2.45. godišnjeg izvješća Suda za 2017. i bilješke 4.1.1. – 4.1.3. uz konsolidirane financijske izvještaje Europske unije za financijsku godinu 2018.

(23)  Proračunskom potporom EU-a podupiru se razne obveze: stvarne obveze u bilanci, proračunske obveze kao što su nepodmirene obveze i nepredviđene obveze, koje su uglavnom jamstva.

(24)  Uredba (EU) 2017/2396 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) 2015/1017 u pogledu produljenja trajanja Europskog fonda za strateška ulaganja i uvođenja tehničkih poboljšanja za taj fond i Europski savjetodavni centar za ulaganja (SL L 345, 27.12.2017., str. 34.).

(25)  Isplate čine iznose koji se pružaju krajnjim korisnicima i koji se podupiru jamstvima.

(26)  SWD(2016) 297 final – radni dokument službi Komisije – Evaluacija, prateći dokument prijedloga Komisije COM(2016) 597 final.

(27)  Najnovije je izvješće ono pod naslovom „Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o jamstvima obuhvaćenima općim proračunom: stanje na dan 31. prosinca 2017.” (COM(2018) 609 final).

(28)  Vidjeti bilješku 2.4.1. uz konsolidirane financijske izvještaje Europske unije za financijsku godinu 2018.

(29)  COM(2018) 325 – Prijedlog odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije.

(30)  Riječ je o stopi koja se upotrebljava za određivanje iznosa novca i novčanih ekvivalenata u zajedničkom fondu za rezervacije potrebnih za pokrivanje aktiviranih jamstava.

(31)  Članak 213. Financijske uredbe (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046).

(32)  Mišljenje br. 1/2017 o prijedlogu izmjene „Financijske uredbe”.

(33)  Grupu EIB-a čine Europska investicijska banka (EIB), Europski investicijski fond (EIF) i Platforma EU-a za mikrofinanciranje.

(34)  Financijsko izvješće Grupe EIB-a za 2018., str. 44.

(35)  Tematsko izvješće br. 3/2019 – „Europski fond za strateška ulaganja: za potpuni uspjeh EFSU-a potrebno je uložiti dodatne napore”.

(36)  Vidjeti, na primjer, tematsko izvješće br. 19/2016 „Izvršavanje proračuna EU-a s pomoću financijskih instrumenata – pouke koje se mogu izvući iz programskog razdoblja 2007. – 2013.” i tematsko izvješće br. 1/2018 „Zajednička pomoć za potporu projektima u europskim regijama (JASPERS) – vrijeme je za bolje usmjeravanje”.

(37)  Ti iznosi uključuju preuzete obveze i plaćanja iz proračuna EU-a i ERF-a.

(38)  Najviša razina iz 2008. godine podudara se s početkom 10. ERF-a. Visoki iznos iz 2008. posljedica je načina na koji se evidentiraju preuzete obveze za ERF, pri čemu se sve obveze za cjelokupno programsko razdoblje preuzimaju na početku sedmogodišnjeg razdoblja. U proračunu EU-a preuzete obveze evidentiraju se na godišnjoj razini.

(39)  Jamstvenim fondom EFSU-a upravlja Komisija, a Jamstvenim fondom za vanjska djelovanja upravlja EIB.

(40)  Vidjeti odlomak 72. dokumenta P8_TA-PROV (2019)0036 – Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o kontroli financijskih aktivnosti EIB-a za 2017. (2018/2151(INI))

PRILOG 2.1.

MANDATI KOJE JE EU POVJERIO EIB-u – GLAVNE KATEGORIJE

EIB je obavijestio Sud da se mandati dobiveni od EU-a razvrstavaju u šest glavnih kategorija na temelju strukture, ustroja i uporabe fondova partnera.

| Kategorije mandata | Primjeri |
| --- | --- |
| Mandat za
  podjelu rizika
  – fondovi partnera upotrebljavaju se kako bi se za prihvatljive operacije zajamčila zaštita od prvog gubitka. Temelji se na mehanizmu za podjelu rizika koji se odnose na povezane transakcije u portfelju (ili potportfelju) zajmova na temelju unaprijed utvrđenih uvjeta za podjelu rizika i u skladu s postavljenim ciljevima financijske poluge za doprinos tih dvaju instrumenata. | InnovFin – „Financiranje EU-a za inovatore” program je u okviru programa EU-a za istraživanje i inovacije Obzor 2020. koji uključuje financijske instrumente kojima je obuhvaćen širok raspon zajmova, jamstava i financiranja vlasničkog tipa.
  EFSU – Europski fond za strateška ulaganja inicijativa je koju su zajedno pokrenuli Grupa EIB-a i Komisija kako bi pomogli u prevladavanju trenutačnog manjka ulaganja u EU-u. |
| Mandati za
  jamstvo za portfelj
  – partner pribavlja jamstvo koje pokriva unaprijed određeni udio izloženosti EIB-a, do najveće ukupne gornje granice. | Mandat za vanjsko kreditiranje pravni je okvir za dodjelu jamstva EU-a EIB-u za gubitke iz zajmova i jamstva za zajmove za projekte izvan EU-a. |
| Mandati za
  izravno ulaganje sredstava trećih strana
  – EIB izravno ulaže sredstva partnera. | Investicijski instrument iz Cotonoua – Sporazum iz Cotonoua sporazum je između EU-a i Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država. EIB-u je povjereno upravljanje investicijskim instrumentom uspostavljenim u okviru Sporazuma iz Cotonoua. |
| Mandati za
  mješovito financiranje
  – EIB traži pristup vanjskom financiranju bespovratnim sredstvima za pojedinačne slučajeve. Mandat koji se temelji na kombinaciji zajmova i drugih financijskih instrumenata s različitim financijskim uvjetima i značajkama (kao što su bespovratna sredstva, zajmovi i jamstva). | AIP – Afrička platforma za ulaganja financijski je mehanizam kojim se kombiniraju bespovratna sredstva s drugim resursima kao što su zajmovi iz razvojnih financijskih institucija kako bi se potaknula dodatna financijska sredstva za razvoj i povećao učinak pomoći EU-a.
  NIP – Platforma za ulaganja u susjedstvu mehanizam je za mobilizaciju dodatnih sredstava za financiranje infrastrukturnih projekata koji iziskuju znatne razine kapitala u partnerskim zemljama EU-a koje su obuhvaćene Europskom politikom susjedstva. |
| Uzajamni fondovi
  – donatorska sredstva udružuju se u uzajamni fond kojim upravlja EIB; ta su sredstva dostupna za isključivu uporabu EIB-a ili za sve prihvatljive financijske institucije. | EPTATF – Uzajamni fond za tehničku pomoć Istočnog partnerstva uzajamni je fond s više donatora i za više sektora.
  ERIF – Fondom inicijative za gospodarsku otpornost nastoji se podupirati sposobnost gospodarstava u južnom susjedstvu i na zapadnom Balkanu, nakon poziva Europskog vijeća. |
| Mandati za
  jamstvene instrumente
  – EIB se obvezuje izvršiti plaćanje ako su ostvareni uvjeti navedeni u jamstvu. | PF4EE – Instrument za privatno financiranje energetske učinkovitosti zajednički je sporazum između EIB-a i Komisije koji se financira iz programa LIFE te kojim se pruža zaštita kreditnih rizika financijskim posrednicima uključenima u sufinanciranje projekata energetske učinkovitosti zajedno s EIB-om. |

Kategorije mandata

Primjeri

Mandat za
  podjelu rizika
  – fondovi partnera upotrebljavaju se kako bi se za prihvatljive operacije zajamčila zaštita od prvog gubitka. Temelji se na mehanizmu za podjelu rizika koji se odnose na povezane transakcije u portfelju (ili potportfelju) zajmova na temelju unaprijed utvrđenih uvjeta za podjelu rizika i u skladu s postavljenim ciljevima financijske poluge za doprinos tih dvaju instrumenata.

InnovFin – „Financiranje EU-a za inovatore” program je u okviru programa EU-a za istraživanje i inovacije Obzor 2020. koji uključuje financijske instrumente kojima je obuhvaćen širok raspon zajmova, jamstava i financiranja vlasničkog tipa.

EFSU – Europski fond za strateška ulaganja inicijativa je koju su zajedno pokrenuli Grupa EIB-a i Komisija kako bi pomogli u prevladavanju trenutačnog manjka ulaganja u EU-u.

Mandati za
  jamstvo za portfelj
  – partner pribavlja jamstvo koje pokriva unaprijed određeni udio izloženosti EIB-a, do najveće ukupne gornje granice.

Mandat za vanjsko kreditiranje pravni je okvir za dodjelu jamstva EU-a EIB-u za gubitke iz zajmova i jamstva za zajmove za projekte izvan EU-a.

Mandati za
  izravno ulaganje sredstava trećih strana
  – EIB izravno ulaže sredstva partnera.

Investicijski instrument iz Cotonoua – Sporazum iz Cotonoua sporazum je između EU-a i Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država. EIB-u je povjereno upravljanje investicijskim instrumentom uspostavljenim u okviru Sporazuma iz Cotonoua.

Mandati za
  mješovito financiranje
  – EIB traži pristup vanjskom financiranju bespovratnim sredstvima za pojedinačne slučajeve. Mandat koji se temelji na kombinaciji zajmova i drugih financijskih instrumenata s različitim financijskim uvjetima i značajkama (kao što su bespovratna sredstva, zajmovi i jamstva).

AIP – Afrička platforma za ulaganja financijski je mehanizam kojim se kombiniraju bespovratna sredstva s drugim resursima kao što su zajmovi iz razvojnih financijskih institucija kako bi se potaknula dodatna financijska sredstva za razvoj i povećao učinak pomoći EU-a.

NIP – Platforma za ulaganja u susjedstvu mehanizam je za mobilizaciju dodatnih sredstava za financiranje infrastrukturnih projekata koji iziskuju znatne razine kapitala u partnerskim zemljama EU-a koje su obuhvaćene Europskom politikom susjedstva.

Uzajamni fondovi
  – donatorska sredstva udružuju se u uzajamni fond kojim upravlja EIB; ta su sredstva dostupna za isključivu uporabu EIB-a ili za sve prihvatljive financijske institucije.

EPTATF – Uzajamni fond za tehničku pomoć Istočnog partnerstva uzajamni je fond s više donatora i za više sektora.

ERIF – Fondom inicijative za gospodarsku otpornost nastoji se podupirati sposobnost gospodarstava u južnom susjedstvu i na zapadnom Balkanu, nakon poziva Europskog vijeća.

Mandati za
  jamstvene instrumente
  – EIB se obvezuje izvršiti plaćanje ako su ostvareni uvjeti navedeni u jamstvu.

PF4EE – Instrument za privatno financiranje energetske učinkovitosti zajednički je sporazum između EIB-a i Komisije koji se financira iz programa LIFE te kojim se pruža zaštita kreditnih rizika financijskim posrednicima uključenima u sufinanciranje projekata energetske učinkovitosti zajedno s EIB-om.

PRILOG 2.2.

FINANCIJSKI INSTRUMENTI EU-a KOJIMA UPRAVLJA GRUPA EIB-a

| | Financijski instrumenti – stanje na dan 31. prosinca 2018. | Instrumentom upravlja |
| --- | --- | --- |
| 1 | Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore | EIF |
| 2 | Instrument jamstva za studentske zajmove u okviru programa Erasmus+ | EIF |
| 3 | Instrument za davanje jamstava malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima) u okviru Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (CIP) | EIF |
| 4 | Instrument vlasničkog kapitala za višegodišnji program za poduzeća i poduzetništvo (MAP) (ESFSU 2001.) | EIF |
| 5 | Izgradnja kapaciteta za zapošljavanje i socijalne inovacije | EIF |
| 6 | Instrument za pružanje potpore brzo rastućim i inovativnim MSP-ovima u okviru CIP-a | EIF |
| 7 | Pilot-projekti za prijenos tehnologije | EIF |
| 8 | Mikrofinanciranje zapošljavanja i socijalnih inovacija i jamstva za socijalno poduzetništvo te okvir za izgradnju kapaciteta | EIF |
| 9 | Europski mikrofinancijski fond „Progress” | EIF |
| 10 | Europski jamstveni mikrofinancijski instrument „Progress” | EIF |
| 11 | Instrument kreditnog jamstva u okviru programa EU-a za konkurentnost malih i srednjih poduzeća (COSME) | EIF |
| 12 | Vlasnički instrument za rast u okviru programa COSME | EIF |
| 13 | Jamstveni instrument I. u okviru instrumenta za razvoj poduzetništva i inovacija na zapadnom Balkanu (WB EDIF) | EIF |
| 14 | Jamstveni instrument II. u okviru instrumenta WB EDIF | EIF |
| 15 | Jamstveni instrument II. u okviru instrumenta WB EDIF – Okvir za Srbiju | EIF |
| 16 | Jamstveni instrument u okviru instrumenta WB EDIF – Zapošljavanje mladih | EIF |
| 17 | Inicijativa EU-a za MSP-ove | EIF |
| 18 | EIF – Vlasnički instrument za istraživanje i inovacije (InnovFin) u okviru programa Obzor 2020. | E IF |
| 19 | Instrument za financiranje na temelju podjele rizika u okviru 7. okvirnog programa | EIF/EIB |
| 20 | Instrument za davanje jamstava MSP-ovima u okviru instrumenta „Financiranje EU-a za inovatore” (InnovFin) | EIF/EIB |
| 21 | Instrument za usluge kreditiranja za potrebe istraživanja i inovacija (InnovFin) u okviru programa Obzor 2020. | EIB |
| 22 | Instrument za privatno financiranje energetske učinkovitosti (PF4EE) | EIB |
| 23 | Dužnički instrument za podjelu rizika u okviru Instrumenta za povezivanje Europe | EIB |
| 24 | Instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF) | EIB |
| 25 | Platforma za ulaganja u susjedstvo (NIP) – Instrument EU-a za produbljeno i sveobuhvatno područje slobodne trgovine | EIB |
| 26 | Instrument za rizični kapital za zemlje južnog susjedstva (financiran u okviru NIP-a) | EIB |
| 27 | Program trgovine i konkurentnosti EU-a u Maroku, Tunisu, Egiptu i Jordanu (financiran u okviru NIP-a) | EIB |
| 28 | Platforma za ulaganja u Africi (AIP) | EIB |
| 29 | Ulagački instrument za središnju Aziju (IFCA) | EIB |
| 30 | Ulagački instrument za Aziju (AIF) | EIB |
| 31 | Ulagački instrument za Latinsku Ameriku (LAIF) | EIB |
| 32 | Ulagački instrument za Karibe(CIF) | EIB |
| 33 | Ulagački instrument za Pacifik (IFP) | EIB |

Financijski instrumenti – stanje na dan 31. prosinca 2018.

Instrumentom upravlja

1

Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore

EIF

2

Instrument jamstva za studentske zajmove u okviru programa Erasmus+

EIF

3

Instrument za davanje jamstava malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima) u okviru Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (CIP)

EIF

4

Instrument vlasničkog kapitala za višegodišnji program za poduzeća i poduzetništvo (MAP) (ESFSU 2001.)

EIF

5

Izgradnja kapaciteta za zapošljavanje i socijalne inovacije

EIF

6

Instrument za pružanje potpore brzo rastućim i inovativnim MSP-ovima u okviru CIP-a

EIF

7

Pilot-projekti za prijenos tehnologije

EIF

8

Mikrofinanciranje zapošljavanja i socijalnih inovacija i jamstva za socijalno poduzetništvo te okvir za izgradnju kapaciteta

EIF

9

Europski mikrofinancijski fond „Progress”

EIF

10

Europski jamstveni mikrofinancijski instrument „Progress”

EIF

11

Instrument kreditnog jamstva u okviru programa EU-a za konkurentnost malih i srednjih poduzeća (COSME)

EIF

12

Vlasnički instrument za rast u okviru programa COSME

EIF

13

Jamstveni instrument I. u okviru instrumenta za razvoj poduzetništva i inovacija na zapadnom Balkanu (WB EDIF)

EIF

14

Jamstveni instrument II. u okviru instrumenta WB EDIF

EIF

15

Jamstveni instrument II. u okviru instrumenta WB EDIF – Okvir za Srbiju

EIF

16

Jamstveni instrument u okviru instrumenta WB EDIF – Zapošljavanje mladih

EIF

17

Inicijativa EU-a za MSP-ove

EIF

18

EIF – Vlasnički instrument za istraživanje i inovacije (InnovFin) u okviru programa Obzor 2020.

E IF

19

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika u okviru 7. okvirnog programa

EIF/EIB

20

Instrument za davanje jamstava MSP-ovima u okviru instrumenta „Financiranje EU-a za inovatore” (InnovFin)

EIF/EIB

21

Instrument za usluge kreditiranja za potrebe istraživanja i inovacija (InnovFin) u okviru programa Obzor 2020.

EIB

22

Instrument za privatno financiranje energetske učinkovitosti (PF4EE)

EIB

23

Dužnički instrument za podjelu rizika u okviru Instrumenta za povezivanje Europe

EIB

24

Instrument za financiranje prirodnog kapitala (NCFF)

EIB

25

Platforma za ulaganja u susjedstvo (NIP) – Instrument EU-a za produbljeno i sveobuhvatno područje slobodne trgovine

EIB

26

Instrument za rizični kapital za zemlje južnog susjedstva (financiran u okviru NIP-a)

EIB

27

Program trgovine i konkurentnosti EU-a u Maroku, Tunisu, Egiptu i Jordanu (financiran u okviru NIP-a)

EIB

28

Platforma za ulaganja u Africi (AIP)

EIB

29

Ulagački instrument za središnju Aziju (IFCA)

EIB

30

Ulagački instrument za Aziju (AIF)

EIB

31

Ulagački instrument za Latinsku Ameriku (LAIF)

EIB

32

Ulagački instrument za Karibe(CIF)

EIB

33

Ulagački instrument za Pacifik (IFP)

EIB

---

POGLAVLJE 3.

Ostvarivanje rezultata s pomoću proračuna EU-a

SADRŽAJ

| Uvod | 3.1. |
| --- | --- |

| Dio 1. – Informacije koje proizlaze iz pokazatelja uspješnosti proračuna EU-a | 3.2.–3.35. |
| --- | --- |

| Odjeljak A – Iz pokazatelja je vidljivo da postoje znatne razlike u postignućima te oni upućuju na to da je općenito postignut umjeren napredak | 3.7.–3.20. |
| --- | --- |

| Naslov 1.a: u skladu s pokazateljima ostvaren je zadovoljavajući napredak u pogledu programa Erasmus+ i EFSU-a te umjeren napredak u pogledu programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe | 3.13. |
| --- | --- |

| Naslov 1.b: u skladu s pokazateljima napredak u području kohezije ostao je razmjerno malen zbog kasnog početka provedbe | 3.14. |
| --- | --- |

| Naslov 2.: na temelju pokazatelja nije bilo moguće utvrditi napredak za većinu rashoda u području „Prirodni resursi” | 3.15. |
| --- | --- |

| Naslov 3.: u skladu s pokazateljima za područje „Sigurnost i građanstvo” u dva je programa ostvaren zadovoljavajući napredak, u jednom umjeren, a jedan je program u zaostatku | 3.16.–3.17. |
| --- | --- |

| Naslov 4.: u skladu s pokazateljima napredak ostvaren u provedbi programa u području „Globalna Europa” cjelokupno je gledajući na razumnoj razini | 3.18.–3.19. |
| --- | --- |

| Posebni instrumenti: nedostatne informacije o ostvarenom napretku | 3.20. |
| --- | --- |

| Odjeljak B – Pokazateljima nije uvijek pružena odgovarajuća predodžba o stvarnom napretku | 3.21.–3.35. |
| --- | --- |

| U mnogo slučajeva nisu odabrani odgovarajući pokazatelji | 3.22.–3.27. |
| --- | --- |

| Za brojne pokazatelje nije bilo moguće izračunati napredak | 3.28.–3.30. |
| --- | --- |

| Za određene programe nisu bili dostupni dovoljno kvalitetni podatci | 3.31.–3.33. |
| --- | --- |

| Određeni programi uključuju ciljne vrijednosti koje nisu dovoljno ambiciozne | 3.34.–3.35. |
| --- | --- |

| Dio 2. – Rezultati revizija uspješnosti koje je obavio Sud: glavni zaključci i preporuke | 3.36.–3.71. |
| --- | --- |

| Uvod | 3.36. |
| --- | --- |

| Naslov 1.a „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” i naslov 1.b „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” | 3.37.–3.49. |
| --- | --- |

| Naslov 2. „Prirodni resursi” | 3.50.–3.52. |
| --- | --- |

| Naslov 3. „Sigurnost i građanstvo” i naslov 4. „Globalna Europa” | 3.53.–3.61. |
| --- | --- |

| Naslov 5. „Administracija” | 3.62.–3.64. |
| --- | --- |

| Izvješća u području „Funkcionalno jedinstveno tržište i održiva monetarna unija” | 3.65.–3.71. |
| --- | --- |

| Dio 3. – Praćenje provedbe preporuka | 3.72.–3.78. |
| --- | --- |

| Sud je analizirao provedbu svih preporuka iznesenih Komisiji 2015. godine | 3.73.–3.74. |
| --- | --- |

| Kako je Komisija postupila u pogledu preporuka Suda? | 3.75.–3.78. |
| --- | --- |

| Zaključci i preporuke | 3.79.–3.85. |
| --- | --- |

| Zaključci | 3.79.–3.83. |
| --- | --- |

| Preporuke | 3.84.–3.85. |
| --- | --- |

| Prilog 3.1. – | Popis programa obuhvaćenih uzorkom Suda |
| --- | --- |

Prilog 3.1. –

| Prilog 3.2. – | Preporuke iz 2018. po državama članicama |
| --- | --- |

Prilog 3.2. –

| Prilog 3.3. – | Detaljan prikaz statusa preporuka za 2015. po izvješćima |
| --- | --- |

Prilog 3.3. –

| Prilog 3.4. – | Ostvarena poboljšanja i preostali nedostatci obuhvaćeni djelomično provedenim preporukama po izvješćima |
| --- | --- |

Prilog 3.4. –

| Prilog 3.5. – | Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za pitanja u vezi s okvirom uspješnosti |
| --- | --- |

Prilog 3.5. –

Uvod

| 3.1. | U okviru ovog poglavlja Sud svake godine analizira niz aspekata u vezi s uspješnošću: rezultate ostvarene s pomoću proračuna EU-a, koji izvršava Komisija u suradnji s državama članicama (1). Sud se ove godine usredotočio na sljedeće:






  (1) | informacije koje proizlaze iz pokazatelja uspješnosti uporabe proračuna EU-a |
| --- | --- | --- |

3.1.

(1)

informacije koje proizlaze iz pokazatelja uspješnosti uporabe proračuna EU-a

| (2) | glavne rezultate ostvarene na temelju tematskih izvješća o uspješnosti koja je Sud objavio 2018. godine |
| --- | --- |

(2)

glavne rezultate ostvarene na temelju tematskih izvješća o uspješnosti koja je Sud objavio 2018. godine

| (3) | provedbu preporuka koje je Sud iznio u tematskim izvješćima objavljenima 2015. godine. |
| --- | --- |

(3)

provedbu preporuka koje je Sud iznio u tematskim izvješćima objavljenima 2015. godine.

Dio 1. – Informacije koje proizlaze iz pokazatelja uspješnosti proračuna EU-a

| 3.2. | Prošle godine, kao i pretprošle, Sud je preispitao način na koji Komisija pristupa izvješćivanju o uspješnosti u usporedbi s dobrom praksom. Također je procijenio je li Komisija na odgovarajući način upotrebljavala informacije o uspješnosti za donošenje odluka. Ove godine Sud je analizirao informacije o uspješnosti koje je objavila Komisija. Sud je posebno preispitao pokazatelje uspješnosti iznesene u sljedećim dokumentima:






  i. | programskim izvještajima priloženima nacrtu proračuna za 2019. (2) |
| --- | --- | --- |

3.2.

i.

programskim izvještajima priloženima nacrtu proračuna za 2019. (2)

| ii. | pregledu uspješnosti programa potrošnje sredstava iz proračuna EU-a u razdoblju 2014.–2020., koji je prvi put objavljen u svibnju 2018. (3) |
| --- | --- |

ii.

pregledu uspješnosti programa potrošnje sredstava iz proračuna EU-a u razdoblju 2014.–2020., koji je prvi put objavljen u svibnju 2018. (3)

| 3.3. | U pregledu uspješnosti programa svakom su programu posvećene dvije stranice. To uključuje sažetak od pola stranice u kojem se iznose opći i posebni ciljevi te napredak ostvaren u pogledu skupine odabranih pokazatelja, ali osnova za njihov odabir nije dobro objašnjena. Objava pregleda uspješnosti programa velik je korak naprijed kojim se potvrđuje spremnost Komisije na izradu izvješća koja su u većoj mjeri prilagođena čitateljima. Komisija je istaknula da je taj pregled izvadak iz programskih izvještaja priloženih nacrtu proračuna za 2019. godinu. Osmišljen je u svrhu prikazivanja svih programa potrošnje EU-a (2014.–2020.) na sažet i ujednačen način, kao i pojašnjavanja onoga što se namjerava postići svakim od tih programa i načina na koji bi se njima trebale ostvariti koristi za građane EU-a te pružanja informacija o statusu provedbe, predstavljanja okvira uspješnosti za te programe i isticanja nedavnih ključnih postignuća. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Programski izvještaji imaju oblik dokumenta od 557 stranica koji nije u velikoj mjeri prilagođen čitateljima. Taj dokument ne sadržava pregled u kojem bi se prikazalo koliko je uspješna provedba 60 programa iz VFO-a za razdoblje 2014.–2020. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Sud je među tih 60 programa potrošnje za analizu odabrao njih 22, pri čemu je odlučio uključiti po četiri programa s najvećim planiranim rashodima za svaki od pet naslova višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014.–2020. uz dodatna dva programa za posebne instrumente. Ta 22 odabrana programa obuhvatila su 97 % financijskog programiranja za predmetno sedmogodišnje razdoblje (popis programa vidjeti u
  prilogu 3.1.
  ). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U odjeljku A Sud na objedinjen način sažeto prikazuje informacije koje proizlaze iz pokazatelja uspješnosti proračuna EU-a. Pri tumačenju te analize potrebno je uzeti u obzir ograničenja informacija koje proizlaze iz predmetnih pokazatelja, koje Sud opisuje u odjeljku B. |
| --- | --- |

3.6.

Odjeljak A – Iz pokazatelja je vidljivo da postoje znatne razlike u postignućima te oni upućuju na to da je općenito postignut umjeren napredak

| 3.7. | Mjerenje postignuća ostvarenih u pogledu prioriteta, politika i programa EU-a zahtjevan je zadatak. Katkad je teško razlikovati učinak proračuna EU-a od učinka nacionalnih proračuna i vanjskih čimbenika. Međutim, djelotvorno praćenje uspješnosti ključno je za dobivanje uvida u cjelokupno stanje, otkrivanje problema u nastanku i donošenje odluka koje se temelje na dokazima kako bi se zajamčila odgovarajuća uspješnost. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U preispitivanju koje je Sud obavio naglasak je stavljen na kvantitativne informacije sadržane u pokazateljima uspješnosti. Kao što je Sud istaknuo u godišnjem izvješću za 2016. (4), Komisija ne pruža informacije o pouzdanosti podataka na kojima se temelje programski izvještaji. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Sud za svaki program koji je ispitao navodi dvije vrste informacija o uspješnosti:






  — | napredak u dostizanju ciljnih vrijednosti izračunan u odnosu na polazne vrijednosti (5) na temelju podataka dostupnih u programskim izvještajima. Riječ je o metodi koja je u širokoj uporabi i omogućava jednostavan izračun (6). Komisija upućuje na taj pristup u dokumentu „Smjernice za bolju regulativu”, u kojem savjetuje sljedeće: „očekivani razmjer učinka trebalo bi mjeriti uzimajući u obzir promjene u odnosu na polazni scenarij” (7). |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

napredak u dostizanju ciljnih vrijednosti izračunan u odnosu na polazne vrijednosti (5) na temelju podataka dostupnih u programskim izvještajima. Riječ je o metodi koja je u širokoj uporabi i omogućava jednostavan izračun (6). Komisija upućuje na taj pristup u dokumentu „Smjernice za bolju regulativu”, u kojem savjetuje sljedeće: „očekivani razmjer učinka trebalo bi mjeriti uzimajući u obzir promjene u odnosu na polazni scenarij” (7).

| — | napredak u dostizanju ciljnih vrijednosti koje su navedene u pregledu uspješnosti programa koji je izradila Komisija (8) izračunan uzevši nulu kao polazište. Vrijednosti koje se navode razlikuju se od onih iz prve alineje jer se temelje na skupini pokazatelja koje je odabrala Komisija te su načelno izračunani kao najnoviji stvarni rezultat podijeljen s ciljnom vrijednošću ne uzimajući u obzir polaznu vrijednost. Njima su također uzeti u obzir prognozirani postotci napretka u dostizanju ciljne vrijednosti koji se svojom veličinom posebno ističu za dva programa, Kohezijski fond (KF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR). Time se velikim dijelom objašnjava razlika između izračuna koje je Sud izradio na temelju programskih izvještaja i izračuna na temelju pregleda uspješnosti programa na cjelokupnoj razini. |
| --- | --- |

—

napredak u dostizanju ciljnih vrijednosti koje su navedene u pregledu uspješnosti programa koji je izradila Komisija (8) izračunan uzevši nulu kao polazište. Vrijednosti koje se navode razlikuju se od onih iz prve alineje jer se temelje na skupini pokazatelja koje je odabrala Komisija te su načelno izračunani kao najnoviji stvarni rezultat podijeljen s ciljnom vrijednošću ne uzimajući u obzir polaznu vrijednost. Njima su također uzeti u obzir prognozirani postotci napretka u dostizanju ciljne vrijednosti koji se svojom veličinom posebno ističu za dva programa, Kohezijski fond (KF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR). Time se velikim dijelom objašnjava razlika između izračuna koje je Sud izradio na temelju programskih izvještaja i izračuna na temelju pregleda uspješnosti programa na cjelokupnoj razini.

U
  okviru 3.1.
  prikazuju se razlike između tih dvaju načina izračuna napretka.

| Okvir 3.1.


  Različiti načini izračuna napretka | | Polazna vrijednost | Stvarni rezultat | Ciljna vrijednost | Napredak | Napredak u % | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan u odnosu na polaznu vrijednost | 40 | 70 | 100 | 30 | 30 / (100–40) =50 % | |
| | Napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan uzimajući nulu kao polazište | 40 | 70 | 100 | 70 | 70 / 100 =70 % | |
| Izvor: | Sud. |

Okvir 3.1.

Različiti načini izračuna napretka

Polazna vrijednost

Stvarni rezultat

Ciljna vrijednost

Napredak

Napredak u %

Napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan u odnosu na polaznu vrijednost

40

70

100

30

30 / (100–40) =50 %

Napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan uzimajući nulu kao polazište

40

70

100

70

70 / 100 =70 %

Izvor:

Sud.

| 3.10. | Napredak u odnosu na postotke polaznih vrijednosti prosjek je za sve pokazatelje određenog programa za koje su u programskim izvještajima bili dostupni potrebni podatci. Sud smatra da bi takve prosječne vrijednosti trebale biti korisne naznake uspješnosti programa ako su svi pokazatelji u okviru programa odgovarajuće kvalitete. Kad je riječ o pregledu uspješnosti programa koji je izradila Komisija, Sud je izračunao prosječni napredak za odabrane pokazatelje. Sud je također izračunao ponderirane prosječne vrijednosti za svaki naslov VFO-a na temelju financijskog programiranja za razdoblje 2014.–2020. za obje vrste pokazatelja napretka. Sud napominje da takve informacije mogu imati određena ograničenja te je za dobivanje cjelokupne predodžbe o uspješnosti bolje nadopuniti ih kvalitativnim informacijama. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Dostupnost informacija o upravljanju razlikovala se ovisno o načinu upravljanja programom. Za programe koji su pod izravnim upravljanjem Komisije najnoviji dostupni podatci bili su u načelu oni s kraja 2017. godine. Za programe koji su pod podijeljenim upravljanjem najnoviji podatci koje su države članice dostavile bili su uglavnom oni s kraja 2016. godine. Podatci za programe pod neizravnim upravljanjem bili su uglavnom oni iz 2017. ili 2016. godine, ali u nekim slučajevima i iz 2015. godine ili čak ranije. Za uzorak koji je sastavio Sud, cjelokupno gledajući najnoviji dostupni podatci bili su u 42 % slučajeva oni iz 2016. i u 48 % slučajeva oni iz 2017. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Iako očekivani napredak u dostizanju pokazatelja uspješnosti u razdoblju 2014.–2020. u većini slučajeva nije linearan, da je to slučaj, 2016. dosezao bi vrijednost od 43 % i 2017. od 57 % (9). Cjelokupno gledajući, podatci koje je pružila Komisija pokazuju da postoje velike razlike među postignućima programa, pri čemu je općenito postignut umjeren napredak (vidjeti
  okvir 3.2.
  ).






  Okvir 3.2.


  Uzorak od ukupno 22 programa – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a | Naslov VFO-a | Broj pokazatelja | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukupno | Mjerljivi napredak u odnosu na polaznu vrijednost | na temelju programskih izvještaja | na temelju pregleda uspješnosti programa | |
| | 1. a – „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” | 147 | 57 | 46 % | 71 % | |
| | 1. b – „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” | 87 | 60 | 31 % | 40 % | |
| | 2. – „Prirodni resursi” | 105 | 54 | 31 % | 51 % | |
| | 3. – „Sigurnost i građanstvo” | 74 | 48 | 49 % | 64 % | |
| | 4. – „Globalna Europa” | 65 | 49 | 49 % | 68 % | |
| | Posebni instrumenti | 2 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Ukupno | 480 | 269 | | | |
| Napomena: | Zbog nedostatka podataka u izračun ponderiranog prosječnog napretka u dostizanju ciljne vrijednosti nisu uključeni EFJP i FSEU (ni u izračun na temelju programskih izvještaja ni u izračun na temelju pregleda uspješnosti programa). |

3.12.

Okvir 3.2.

Uzorak od ukupno 22 programa – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a

Naslov VFO-a

Broj pokazatelja

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.)

Ukupno

Mjerljivi napredak u odnosu na polaznu vrijednost

na temelju programskih izvještaja

na temelju pregleda uspješnosti programa

1. a – „Konkurentnost za rast i zapošljavanje”

147

57

46 %

71 %

1. b – „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”

87

60

31 %

40 %

2. – „Prirodni resursi”

105

54

31 %

51 %

3. – „Sigurnost i građanstvo”

74

48

49 %

64 %

4. – „Globalna Europa”

65

49

49 %

68 %

Posebni instrumenti

2

1

100 %

100 %

Ukupno

480

269

Napomena:

Zbog nedostatka podataka u izračun ponderiranog prosječnog napretka u dostizanju ciljne vrijednosti nisu uključeni EFJP i FSEU (ni u izračun na temelju programskih izvještaja ni u izračun na temelju pregleda uspješnosti programa).

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

Naslov 1.a: u skladu s pokazateljima ostvaren je zadovoljavajući napredak u pogledu programa Erasmus+ i EFSU-a te umjeren napredak u pogledu programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe

| 3.13. | Sud je analizirao pokazatelje za četiri programa od njih ukupno 23 koji se provode u okviru naslova 1.a VFO-a, „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” (vidjeti također poglavlje 5.):






  — | za Okvirni program za istraživanja i inovacije (Obzor 2020.) izmjereni napredak bio je umjeren i dosezao je 40 % (vidjeti
  okvir 3.3.
  ). U pregledu uspješnosti programa koji je izradila Komisija pruža se pozitivnija slika ostvarenog napretka. Sud je na temelju sedam pokazatelja koje je Komisija odabrala u pregledu uspješnosti programa izračunao prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti od 73 %. |
| --- | --- | --- |

3.13.

—

za Okvirni program za istraživanja i inovacije (Obzor 2020.) izmjereni napredak bio je umjeren i dosezao je 40 % (vidjeti
  okvir 3.3.
  ). U pregledu uspješnosti programa koji je izradila Komisija pruža se pozitivnija slika ostvarenog napretka. Sud je na temelju sedam pokazatelja koje je Komisija odabrala u pregledu uspješnosti programa izračunao prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti od 73 %.

| — | za Instrument za povezivanje Europe (CEF) zbog nedostatka podataka nije bilo moguće izmjeriti napredak za 31 pokazatelj od njih 44. U skladu s ostalim pokazateljima ostvaren je umjeren napredak, i to od 37 %. Vrijednostima u pregledu uspješnosti programa uzima se u obzir samo zbirni iznos sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, tj. iskorištavanje sredstava iz proračuna, a ne uspješnost |
| --- | --- |

—

za Instrument za povezivanje Europe (CEF) zbog nedostatka podataka nije bilo moguće izmjeriti napredak za 31 pokazatelj od njih 44. U skladu s ostalim pokazateljima ostvaren je umjeren napredak, i to od 37 %. Vrijednostima u pregledu uspješnosti programa uzima se u obzir samo zbirni iznos sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, tj. iskorištavanje sredstava iz proračuna, a ne uspješnost

| — | u pregledu uspješnosti programa koji je izradila Komisija ocijenjeno je da je napredak u pogledu Programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (Erasmus+) dosegnuo 100 %. Međutim, to se mjerenje temelji na usporedbi stvarnih rezultata s ključnom etapom za 2017., a ne ciljnom vrijednošću za 2020. godinu. Napredak u odnosu na polaznu vrijednost, koji doseže 69 %, temelji se na 26 pokazatelja za koje ga je bilo moguće izračunati |
| --- | --- |

—

u pregledu uspješnosti programa koji je izradila Komisija ocijenjeno je da je napredak u pogledu Programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport (Erasmus+) dosegnuo 100 %. Međutim, to se mjerenje temelji na usporedbi stvarnih rezultata s ključnom etapom za 2017., a ne ciljnom vrijednošću za 2020. godinu. Napredak u odnosu na polaznu vrijednost, koji doseže 69 %, temelji se na 26 pokazatelja za koje ga je bilo moguće izračunati

| — | za Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) utvrđena je ciljna vrijednosti u skladu s kojom je do 2020. godine potrebno potaknuti ulaganja u vrijednosti od 500 milijardi eura. Stvarna vrijednost za 2017. iznosila je 256,3 milijarde eura. U pregledu uspješnosti programa rezultati se uspoređuju s ciljnom vrijednošću za sredinu 2018. godine od 315 milijardi eura, koja je izvorno utvrđena za prve tri godine uporabe fonda. U skladu sa šest odabranih pokazatelja u pregledu uspješnosti programa stopa dostignuća prijelaznih ciljnih vrijednosti za 2017. bila je 100 % (10). |
| --- | --- |

—

za Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) utvrđena je ciljna vrijednosti u skladu s kojom je do 2020. godine potrebno potaknuti ulaganja u vrijednosti od 500 milijardi eura. Stvarna vrijednost za 2017. iznosila je 256,3 milijarde eura. U pregledu uspješnosti programa rezultati se uspoređuju s ciljnom vrijednošću za sredinu 2018. godine od 315 milijardi eura, koja je izvorno utvrđena za prve tri godine uporabe fonda. U skladu sa šest odabranih pokazatelja u pregledu uspješnosti programa stopa dostignuća prijelaznih ciljnih vrijednosti za 2017. bila je 100 % (10).

| Okvir 3.3.


  Naslov 1.a VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a | Program | Broj pokazatelja | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukupno | Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost | na temelju programskih izvještaja | na temelju pregleda uspješnosti programa | |
| | Obzor 2020. | 52 | 13 | 40 % | 73 % | |
| | CEF | 44 | 13 | 37 % | 23 % | |
| | Erasmus+ | 38 | 26 | 69 % | 100 % | |
| | EFSU | 13 | 5 | 82 % | 100 % | |
| | Ukupno | 147 | 57 | | | |
| | Ponderirana prosječna vrijednost | | | 46 % | 71 % | |
| Izvor: | Sud. |

Okvir 3.3.

Naslov 1.a VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a

Program

Broj pokazatelja

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.)

Ukupno

Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost

na temelju programskih izvještaja

na temelju pregleda uspješnosti programa

Obzor 2020.

52

13

40 %

73 %

CEF

44

13

37 %

23 %

Erasmus+

38

26

69 %

100 %

EFSU

13

5

82 %

100 %

Ukupno

147

57

Ponderirana prosječna vrijednost

46 %

71 %

Izvor:

Sud.

Naslov 1.b: u skladu s pokazateljima napredak u području kohezije ostao je razmjerno malen zbog kasnog početka provedbe

| 3.14. | Dok je napredak izračunan u odnosu na polaznu vrijednost razmjerno malen (31 %), vrijednost koju je Sud izračunao na temelju pregleda uspješnosti programa koji je izradila Komisija (40 %) pokazuje da je za naslov 1. b VFO-a, „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”, ostvaren umjeren napredak ako se uzmu u obzir prognoze, a ne stvarni podatci. Razlog za takve rezultate leži ponajprije u kasnom donošenju zakonodavstva i posljedičnom kasnom početku provedbe kohezijskih programa, tj. KF-a, EFRR-a i Europskog socijalnog fonda (ESF). Tim su naslovom obuhvaćena četiri programa (vidjeti također poglavlje 6.), od kojih su svi uključeni u uzorak Suda:






  — | kad je riječ o KF-u i EFRR-u, u skladu s pokazateljima ostvaren je malen napredak, među ostalim i zbog toga jer su rezultati prijavljeni isključivo za operacije koje su potpuno provedene (11). Čak i ako se uzmu u obzir prognoze, čiji izvor nije objašnjen, vrijednost koju je Sud izračunao na temelju pregleda uspješnosti programa koji je izradila Komisija pokazuje da je ostvaren tek umjeren napredak s vrijednošću od 35 % za KF i 34 % za EFRR (vidjeti
  okvir 3.4.
  ) |
| --- | --- | --- |

3.14.

—

kad je riječ o KF-u i EFRR-u, u skladu s pokazateljima ostvaren je malen napredak, među ostalim i zbog toga jer su rezultati prijavljeni isključivo za operacije koje su potpuno provedene (11). Čak i ako se uzmu u obzir prognoze, čiji izvor nije objašnjen, vrijednost koju je Sud izračunao na temelju pregleda uspješnosti programa koji je izradila Komisija pokazuje da je ostvaren tek umjeren napredak s vrijednošću od 35 % za KF i 34 % za EFRR (vidjeti
  okvir 3.4.
  )

| — | kad je riječ o ESF-u, napredak od 75 % u odnosu na postotak polazne vrijednosti bilo je moguće izračunati tek na temelju triju pokazatelja od njih 13. Vrijednost koju je Sud izračunao na temelju pregleda uspješnosti programa koji je izradila Komisija (12) bila je manja i iznosila je 55 %. |
| --- | --- |

—

kad je riječ o ESF-u, napredak od 75 % u odnosu na postotak polazne vrijednosti bilo je moguće izračunati tek na temelju triju pokazatelja od njih 13. Vrijednost koju je Sud izračunao na temelju pregleda uspješnosti programa koji je izradila Komisija (12) bila je manja i iznosila je 55 %.

| — | kad je riječ o Fondu europske pomoći za najpotrebitije, prema izračunu Suda za jedini pokazatelj posebnih ciljeva, kojim se mjeri „broj pojedinaca koji primaju pomoć iz Fonda”, ostvaren je umjeren napredak u odnosu na polaznu vrijednost, i to od 39 %. Ukupni postotak napretka koji je Sud izračunao iznosio je 50 % i bio je veći jer je za jedini pokazatelj općih ciljeva, kojim se mjeri udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, zabilježen napredak od 61 %. |
| --- | --- |

—

kad je riječ o Fondu europske pomoći za najpotrebitije, prema izračunu Suda za jedini pokazatelj posebnih ciljeva, kojim se mjeri „broj pojedinaca koji primaju pomoć iz Fonda”, ostvaren je umjeren napredak u odnosu na polaznu vrijednost, i to od 39 %. Ukupni postotak napretka koji je Sud izračunao iznosio je 50 % i bio je veći jer je za jedini pokazatelj općih ciljeva, kojim se mjeri udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, zabilježen napredak od 61 %.

| Okvir 3.4.


  Naslov 1.b VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a | Program | Broj pokazatelja | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukupno | Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost | na temelju programskih izvještaja | na temelju pregleda uspješnosti programa | |
| | EFRR | 50 | 42 | 13 % | 34 % | |
| | ESF | 13 | 3 | 75 % | 55 % | |
| | KF | 22 | 13 | 26 % | 35 % | |
| | Fond europske pomoći za najpotrebitije | 2 | 2 | 50 % | 100 % | |
| | Ukupno | 87 | 60 | | | |
| | Ponderirana prosječna vrijednost | | | 31 % | 40 % | |
| Izvor: | Sud. |

Okvir 3.4.

Naslov 1.b VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a

Program

Broj pokazatelja

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.)

Ukupno

Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost

na temelju programskih izvještaja

na temelju pregleda uspješnosti programa

EFRR

50

42

13 %

34 %

ESF

13

3

75 %

55 %

KF

22

13

26 %

35 %

Fond europske pomoći za najpotrebitije

2

2

50 %

100 %

Ukupno

87

60

Ponderirana prosječna vrijednost

31 %

40 %

Izvor:

Sud.

Naslov 2.: na temelju pokazatelja nije bilo moguće utvrditi napredak za većinu rashoda u području „Prirodni resursi”

| 3.15. | Na temelju uzorka Suda ponderirani prosječni napredak za naslov 2., „Prirodni resursi”, iznosio je 31 % (vidjeti
  okvir 3.5.
  ) te je riječ o najnižoj vrijednosti za sve naslove VFO-a uključujući naslov 1.b. EU provodi politiku obuhvaćenu naslovom 2. VFO-a s pomoću pet programa (vidjeti također poglavlje 7.), od kojih su najveća četiri obuhvaćena uzorkom Suda:






  — | kad je riječ o Europskom fondu za jamstva u poljoprivredi (EFJP), najvećim dijelom zbog nedostatka kvantitativnih ciljnih vrijednosti, Sud je mogao izračunati napredak u odnosu na polaznu vrijednost samo za jedan od 27 pokazatelja uključenih u programski izvještaj. Predmetni pokazatelj, „postotak rashoda (EFJP + EPFRR) za koje postoje statistički podatci ili nad kojima je u cijelosti provedena provjera” , nije dovoljan za pružanje reprezentativne predodžbe o postignućima u okviru tog programa. Na EFJP otpadaju četiri petine rashoda u okviru naslova 2. |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

kad je riječ o Europskom fondu za jamstva u poljoprivredi (EFJP), najvećim dijelom zbog nedostatka kvantitativnih ciljnih vrijednosti, Sud je mogao izračunati napredak u odnosu na polaznu vrijednost samo za jedan od 27 pokazatelja uključenih u programski izvještaj. Predmetni pokazatelj, „postotak rashoda (EFJP + EPFRR) za koje postoje statistički podatci ili nad kojima je u cijelosti provedena provjera” , nije dovoljan za pružanje reprezentativne predodžbe o postignućima u okviru tog programa. Na EFJP otpadaju četiri petine rashoda u okviru naslova 2.

| — | kad je riječ o Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (EPFRR), napredak je dosezao 28 % i utvrđen je na temelju 24 pokazatelja. U većini slučajeva tom su vrijednošću uzeta u obzir jedino postignuća iz prve godine provedbe. Najnoviji podatci bili su oni iz 2016., pri čemu se s provedbom velike većine programa ruralnog razvoja s pomoću kojih države članice i regije primjenjuju EPFRR započelo 2015. godine. Napredak je bio bolji u slučaju 10 pokazatelja koje je Komisija odabrala za pregled uspješnosti programa |
| --- | --- |

—

kad je riječ o Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj (EPFRR), napredak je dosezao 28 % i utvrđen je na temelju 24 pokazatelja. U većini slučajeva tom su vrijednošću uzeta u obzir jedino postignuća iz prve godine provedbe. Najnoviji podatci bili su oni iz 2016., pri čemu se s provedbom velike većine programa ruralnog razvoja s pomoću kojih države članice i regije primjenjuju EPFRR započelo 2015. godine. Napredak je bio bolji u slučaju 10 pokazatelja koje je Komisija odabrala za pregled uspješnosti programa

| — | kad je riječ o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Programu za zaštitu okoliša i klimatsku politiku (LIFE), Sud je mogao izračunati napredak u odnosu na polaznu vrijednost za više od polovice pokazatelja. Rezultat je bio 58 % za EPFR (na temelju osam pokazatelja od njih 15) i 77 % za program LIFE (na temelju 21 pokazatelja od njih 33). |
| --- | --- |

—

kad je riječ o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Programu za zaštitu okoliša i klimatsku politiku (LIFE), Sud je mogao izračunati napredak u odnosu na polaznu vrijednost za više od polovice pokazatelja. Rezultat je bio 58 % za EPFR (na temelju osam pokazatelja od njih 15) i 77 % za program LIFE (na temelju 21 pokazatelja od njih 33).

| Okvir 3.5.


  Naslov 2. VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a | Program | Broj pokazatelja | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukupno | Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost | na temelju programskih izvještaja | na temelju pregleda uspješnosti programa | |
| | EFJP | 27 | 1 | — | — | |
| | EPFRR | 30 | 24 | 28 % | 51 % | |
| | EFPR | 15 | 8 | 58 % | 33 % | |
| | LIFE | 33 | 21 | 77 % | 89 % | |
| | Ukupno | 105 | 54 | | | |
| | Ponderirana prosječna vrijednost bez EFJP-a | | | 31 % | 51 % | |
| Napomena: | Zbog nedostatka podataka u izračun ponderiranog prosječnog napretka u dostizanju ciljne vrijednosti nije uključen EFJP (ni u izračun na temelju programskih izvještaja ni u izračun na temelju pregleda uspješnosti programa). |

Okvir 3.5.

Naslov 2. VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a

Program

Broj pokazatelja

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.)

Ukupno

Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost

na temelju programskih izvještaja

na temelju pregleda uspješnosti programa

EFJP

27

1

—

—

EPFRR

30

24

28 %

51 %

EFPR

15

8

58 %

33 %

LIFE

33

21

77 %

89 %

Ukupno

105

54

Ponderirana prosječna vrijednost bez EFJP-a

31 %

51 %

Napomena:

Zbog nedostatka podataka u izračun ponderiranog prosječnog napretka u dostizanju ciljne vrijednosti nije uključen EFJP (ni u izračun na temelju programskih izvještaja ni u izračun na temelju pregleda uspješnosti programa).

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

Naslov 3.: u skladu s pokazateljima za područje „Sigurnost i građanstvo”u dva je programa ostvaren zadovoljavajući napredak, u jednom umjeren, a jedan je program u zaostatku

| 3.16. | Od 11 programa u okviru naslova 3. VFO-a, „Sigurnost i građanstvo” (vidjeti također poglavlje 8.) Sud je odabrao njih četiri: Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost, program „Hrana i hrana za životinje” te program „Kreativna Europa”. Njihov ukupni ponderirani prosječni napredak u odnosu na polaznu vrijednost cjelokupno je dosegnuo razumnu vrijednost od 49 % (vidjeti
  okvir 3.6.
  ). |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Vrijednost prosječnog napretka, u slučajevima u kojima ju je bilo moguće izračunati na temelju podataka za 2017., upućivala je na to da i Fond za azil, migracije i integraciju (53 %) i Fond za unutarnju sigurnost (56 %) napreduju u skladu s planom. Program „Kreativna Europa” zabilježio je umjereniji napredak s vrijednošću od 41 %, dok se za program „Hrana i hrana za životinje” s obzirom na zabilježenu vrijednost napretka od 20 % čini da je u zaostatku.






  Okvir 3.6.


  Naslov 3. VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a | Program | Broj pokazatelja | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukupno | Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost | na temelju programskih izvještaja | na temelju pregleda uspješnosti programa | |
| | Fond za azil, migracije i integraciju | 23 | 20 | 53 % | 60 % | |
| | Fond za unutarnju sigurnost | 20 | 19 | 56 % | 55 % | |
| | Program „Hrana i hrana za životinje” | 7 | 2 | 20 % | 81 % | |
| | Program „Kreativna Europa” | 24 | 7 | 41 % | 84 % | |
| | Ukupno | 74 | 48 | | | |
| | Ponderirana prosječna vrijednost | | | 49 % | 64 % | |
| Izvor: | Sud. |

3.17.

Okvir 3.6.

Naslov 3. VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a

Program

Broj pokazatelja

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.)

Ukupno

Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost

na temelju programskih izvještaja

na temelju pregleda uspješnosti programa

Fond za azil, migracije i integraciju

23

20

53 %

60 %

Fond za unutarnju sigurnost

20

19

56 %

55 %

Program „Hrana i hrana za životinje”

7

2

20 %

81 %

Program „Kreativna Europa”

24

7

41 %

84 %

Ukupno

74

48

Ponderirana prosječna vrijednost

49 %

64 %

Izvor:

Sud.

Naslov 4.: u skladu s pokazateljima napredak ostvaren u provedbi programa u području „Globalna Europa” cjelokupno je gledajući na razumnoj razini

| 3.18. | Od 15 programa u okviru naslova 4. VFO-a „Globalna Europa” Sud je analizirao njih četiri: Instrument za razvojnu suradnju (IRS), Europski instrument za susjedstvo (ENI), Instrument pretpristupne pomoći (IPA II) te program humanitarne pomoći (vidjeti također poglavlje 9.). Ponderirani prosječni napredak u odnosu na polaznu vrijednost na cjelokupnoj je razini dosegnuo razumnu vrijednost od 49 % (za 49 pokazatelja za koje je izračun bio moguć od njih ukupno 65 – vidjeti
  okvir 3.7.
  ). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Stopa napretka navedena u pregledu uspješnosti programa koji je izradila Komisija mnogo je viša za sve programe osim IRS-a, a razlog tome leži u odabiru pokazatelja. U slučaju IRS-a Komisija je iznimno izračunala napredak u dostizanju ciljne vrijednosti u odnosu na polaznu vrijednost, no pritom u pregledu uspješnosti programa nije objasnila da je primijenila tu metodologiju.






  Okvir 3.7.


  Naslov 4. VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a | Program | Broj pokazatelja | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukupno | Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost | na temelju programskih izvještaja | na temelju pregleda uspješnosti programa | |
| | IRS | 11 | 11 | 50 % | 31 % | |
| | ENI | 24 | 18 | 46 % | 79 % | |
| | IPA II | 19 | 11 | 41 % | 94 % | |
| | Humanitarna pomoć | 11 | 9 | 67 % | 93 % | |
| | Ukupno | 65 | 49 | | | |
| | Ponderirana prosječna vrijednost | | | 49 % | 68 % | |
| Izvor: | Sud. |

3.19.

Okvir 3.7.

Naslov 4. VFO-a – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a

Program

Broj pokazatelja

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.)

Ukupno

Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost

na temelju programskih izvještaja

na temelju pregleda uspješnosti programa

IRS

11

11

50 %

31 %

ENI

24

18

46 %

79 %

IPA II

19

11

41 %

94 %

Humanitarna pomoć

11

9

67 %

93 %

Ukupno

65

49

Ponderirana prosječna vrijednost

49 %

68 %

Izvor:

Sud.

Posebni instrumenti: nedostatne informacije o ostvarenom napretku

| 3.20. | U programskim izvještajima navodi se da su dostignute ciljne vrijednosti za dva posebna instrumenta koja se primjenjuju u okviru VFO-a za razdoblje 2014.–2020., no to nije potkrijepljeno dokazima:






  — | u slučaju Fonda solidarnosti Europske unije (FSEU) Komisija je smatrala da je ciljna vrijednost za 2017. dostignuta jer je različitim mjerama koje su provedene obuhvaćeno 100 % stanovništva pogođenog kriznim situacijama. Međutim, informacije o stvarnim rezultatima pružene u programskim izvještajima objavljenima u svibnju 2018. bile su nepotpune i odnosile su se na četiri zahtjeva za potporu od njih 10 koji su zaprimljeni 2017. godine. |
| --- | --- | --- |

3.20.

—

u slučaju Fonda solidarnosti Europske unije (FSEU) Komisija je smatrala da je ciljna vrijednost za 2017. dostignuta jer je različitim mjerama koje su provedene obuhvaćeno 100 % stanovništva pogođenog kriznim situacijama. Međutim, informacije o stvarnim rezultatima pružene u programskim izvještajima objavljenima u svibnju 2018. bile su nepotpune i odnosile su se na četiri zahtjeva za potporu od njih 10 koji su zaprimljeni 2017. godine.

| — | kad je riječ o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF), navodi se da je zahvaljujući tom fondu 57 % radnika koji su proglašeni viškom ponovno uključeno na tržište rada, čime je prijeđena ciljna vrijednost od 50 %. Međutim, u zakonodavstvu (13) se navodi drukčiji cilj, koji se odnosi na „korisnike koji nađu održivo zaposlenje čim prije [...]”. |
| --- | --- |

—

kad je riječ o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (EGF), navodi se da je zahvaljujući tom fondu 57 % radnika koji su proglašeni viškom ponovno uključeno na tržište rada, čime je prijeđena ciljna vrijednost od 50 %. Međutim, u zakonodavstvu (13) se navodi drukčiji cilj, koji se odnosi na „korisnike koji nađu održivo zaposlenje čim prije [...]”.

| Okvir 3.8.


  Posebni instrumenti – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a | Program | Broj pokazatelja | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.) | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Ukupno | Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost | na temelju programskih izvještaja | na temelju pregleda uspješnosti programa | |
| | FSEU | 1 | 0 | — | — | |
| | EGF | 1 | 1 | 100 % | 100 % | |
| | Ukupno | 2 | 1 | | | |
| | Ponderirana prosječna vrijednost bez FSEU-a | | | 100 % | 100 % | |
| Napomena: | Zbog nedostatka podataka u izračun ponderiranog prosječnog napretka u dostizanju ciljne vrijednosti nije uključen FSEU (ni u izračun na temelju programskih izvještaja ni u izračun na temelju pregleda uspješnosti programa). |

Okvir 3.8.

Posebni instrumenti – napredak u skladu s pokazateljima uspješnosti proračuna EU-a

Program

Broj pokazatelja

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti izračunan na temelju različitih metodologija (vidi odlomak 3.9.)

Ukupno

Broj pokazatelja za koje je moguće izmjeriti napredak u odnosu na polaznu vrijednost

na temelju programskih izvještaja

na temelju pregleda uspješnosti programa

FSEU

1

0

—

—

EGF

1

1

100 %

100 %

Ukupno

2

1

Ponderirana prosječna vrijednost bez FSEU-a

100 %

100 %

Napomena:

Zbog nedostatka podataka u izračun ponderiranog prosječnog napretka u dostizanju ciljne vrijednosti nije uključen FSEU (ni u izračun na temelju programskih izvještaja ni u izračun na temelju pregleda uspješnosti programa).

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

Odjeljak B – Pokazateljima nije uvijek pružena odgovarajuća predodžba o stvarnom napretku

| 3.21. | U ovom se odjeljku naglasak stavlja na nedostatke koje je Sud utvrdio u informacijama o uspješnosti koje pruža Komisija. U zakonskim aktima na kojima se temelje programi u okviru VFO-a za razdoblje 2014.–2020. utvrđuju se pokazatelji uspješnosti o kojima je Komisija dužna izvješćivati. |
| --- | --- |

3.21.

U mnogo slučajeva nisu odabrani odgovarajući pokazatelji

Pokazatelji su uglavnom bili usmjereni na uložene resurse i ostvarenja, a ne na rezultate i učinke

| 3.22. | Kako bi se pratila uspješnost, potrebno je promatrati uložene resurse te ostvarenja, rezultate i učinke programa (vidjeti
  tablicu 3.1.
  ). Pokazatelji uloženih resursa i ostvarenja imaju važnu ulogu u svakodnevnom upravljanju programima javne potrošnje. Pokazatelji rezultata i učinka korisniji su za procjenu napretka u ostvarenju ciljeva programa te su stoga relevantniji za izvješća o uspješnosti na visokoj razini, kao što su programski izvještaji.






  Tablica 3.1.


  Uloženi resursi, ostvarenja, rezultati i učinci | | Definicija pokazatelja | Ogledni primjeri pokazatelja iz programskih izvještaja | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Uloženi resursi | Financijski, ljudski i materijalni resursi koji se ulažu u provedbu programa | — | Ukupna ulaganja u uštedu energije i energetsku učinkovitost (EPFRR) |

3.22.

Tablica 3.1.

Uloženi resursi, ostvarenja, rezultati i učinci

Definicija pokazatelja

Ogledni primjeri pokazatelja iz programskih izvještaja

Uloženi resursi

Financijski, ljudski i materijalni resursi koji se ulažu u provedbu programa

—

Ukupna ulaganja u uštedu energije i energetsku učinkovitost (EPFRR)

| — | % ukupnih proizvodno nevezanih izravnih plaćanja (EFJP) |
| --- | --- |

—

% ukupnih proizvodno nevezanih izravnih plaćanja (EFJP)

| — | Iznos sredstava uloženih u projekte od zajedničkog interesa (CEF) |
| --- | --- |

—

Iznos sredstava uloženih u projekte od zajedničkog interesa (CEF)

Ostvarenja (14)

Ono što se konkretno želi postići intervencijom

| — | Broj intervencija za potporu provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš (LIFE) |
| --- | --- |

—

Broj intervencija za potporu provedbi Sedmog programa djelovanja za okoliš (LIFE)

| — | Ukupna dužina novih ili poboljšanih tramvajskih linija i linija gradske podzemne željeznice (EFRR) |
| --- | --- |

—

Ukupna dužina novih ili poboljšanih tramvajskih linija i linija gradske podzemne željeznice (EFRR)

| — | Broj studenata i pripravnika koji sudjeluju u Programu, prema zemlji, sektoru, mjeri i spolu (Erasmus+) |
| --- | --- |

—

Broj studenata i pripravnika koji sudjeluju u Programu, prema zemlji, sektoru, mjeri i spolu (Erasmus+)

Rezultati

Neposredne posljedice intervencije koje su posebno relevantne za one na koje je intervencija usmjerena

| — | Broj radnih mjesta koja su otvorena zahvaljujući projektima u okviru inicijative LEADER kojima je pružena potpora |
| --- | --- |

—

Broj radnih mjesta koja su otvorena zahvaljujući projektima u okviru inicijative LEADER kojima je pružena potpora

| — | Smanjenje godišnje potrošnje primarne energije u javnim zgradama (EFRR) |
| --- | --- |

—

Smanjenje godišnje potrošnje primarne energije u javnim zgradama (EFRR)

| — | Patentne prijave i dodijeljeni patenti u budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju (Obzor 2020.) |
| --- | --- |

—

Patentne prijave i dodijeljeni patenti u budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju (Obzor 2020.)

Učinci

Željeni ishod intervencije u smislu učinka na šire gospodarstvo/društvo ne uzimajući u obzir samo one aspekte na koje je intervencija izravno utjecala

| — | Udio izvoza poljoprivrednih proizvoda iz EU-a na svjetskom tržištu (EFJP) |
| --- | --- |

—

Udio izvoza poljoprivrednih proizvoda iz EU-a na svjetskom tržištu (EFJP)

| — | Vrijednost proizvodnje u akvakulturi u EU-u (EFPR) |
| --- | --- |

—

Vrijednost proizvodnje u akvakulturi u EU-u (EFPR)

| — | Udio energije iz obnovljivih izvora u bruto potrošnji konačne energije (KF) |
| --- | --- |

—

Udio energije iz obnovljivih izvora u bruto potrošnji konačne energije (KF)

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

| 3.23. | Analiza koju je Sud proveo pokazuje da su pokazatelji uloženih resursa ili ostvarenja (15) činili više od 60 % pokazatelja uključenih u programske izvještaje (vidjeti
  okvir 3.9.
  ). S obzirom na tako velik udio tih pokazatelja, pružene informacije u pogledu napretka u ostvarivanju ciljeva korisne su tek u ograničenoj mjeri (16).






  Okvir 3.9.


  Velik udio pokazatelja uloženih resursa i ostvarenja
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

3.23.

Okvir 3.9.

Velik udio pokazatelja uloženih resursa i ostvarenja

Image 23

Izvor:

Sud.

Određeni pokazatelji uspješnosti nisu bili jasno povezani s potrošnjom sredstava EU-a

| 3.24. | Jedna je od ključnih funkcija programskih izvještaja „pružiti za svaki program potrošnje informacije o [...] napretku u pogledu uspješnosti programa [...] i doprinosu provedbi glavnih politika EU-a i ostvarenju njegovih glavnih ciljeva” (17). Taj se cilj najbolje postiže uporabom pokazatelja rezultata i učinka koji su usko povezani s ciljevima programa i čijem dostizanju predmetni program EU-a može doprinijeti na odgovarajući način (18). |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Sud je utvrdio slučajeve u kojima su upotrijebljeni pokazatelji bili gotovo potpuno nerelevantni za utjecaj potrošnje sredstava EU-a (vidjeti
  tablicu 3.2.
  ). U određenim slučajevima u programskim izvještajima čak je istaknuta činjenica da programi nisu utjecali na pokazatelje (19).






  Tablica 3.2.


  Primjeri pokazatelja koji nemaju jasne poveznice s potrošnjom sredstava i ciljevima EU-a | Program | Utvrđeni cilj | Pokazatelj | Analiza | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Humanitarna pomoć | Pružanje ad hoc pomoći i potpore i zaštite ljudima u trećim zemljama koji su žrtve prirodnih nepogoda i nesreća izazvanih ljudskim djelovanjem, radi ispunjavanja humanitarnih potreba koje proizlaze iz tih različitih situacija | Broj smrtnih slučajeva uzrokovanih prirodnim katastrofama | Provedba programa utječe na ovaj pokazatelj tek vrlo neizravno | |
| | EFJP | Pružanje razumnog jamstva Komisiji da su države članice uspostavile sustave upravljanja i kontrole [...] za zaštitu financijskih interesa EU-a | Postotak rashoda (EFJP + EPFRR) za koje postoje statistički podatci ili nad kojima je u cijelosti provedena provjera | Cilj i pokazatelj nisu jasno povezani s rezultatima programa | |
| Izvor: | Sud. |

3.25.

Tablica 3.2.

Primjeri pokazatelja koji nemaju jasne poveznice s potrošnjom sredstava i ciljevima EU-a

Program

Utvrđeni cilj

Pokazatelj

Analiza

Humanitarna pomoć

Pružanje ad hoc pomoći i potpore i zaštite ljudima u trećim zemljama koji su žrtve prirodnih nepogoda i nesreća izazvanih ljudskim djelovanjem, radi ispunjavanja humanitarnih potreba koje proizlaze iz tih različitih situacija

Broj smrtnih slučajeva uzrokovanih prirodnim katastrofama

Provedba programa utječe na ovaj pokazatelj tek vrlo neizravno

EFJP

Pružanje razumnog jamstva Komisiji da su države članice uspostavile sustave upravljanja i kontrole [...] za zaštitu financijskih interesa EU-a

Postotak rashoda (EFJP + EPFRR) za koje postoje statistički podatci ili nad kojima je u cijelosti provedena provjera

Cilj i pokazatelj nisu jasno povezani s rezultatima programa

Izvor:

Sud.

Za neke aspekte određenih ciljeva programa nisu utvrđeni pokazatelji

| 3.26. | Programski izvještaji imaju hijerarhijsku strukturu u okviru koje su ciljevi organizirani u dvije razine: „opći ciljevi” na višoj razini i „posebni ciljevi” na nižoj razini (20). Za svaki cilj (opći ili posebni) utvrđen je najmanje jedan pokazatelj, a u pravilu i više njih. Poveznice između općih i posebnih ciljeva u većini su slučajeva jasne, ali nisu izričito navedene u programskim izvještajima. Određene posebne ciljeve moguće je povezati s dva opća cilja ili više njih i obratno. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Analiza 22 programskih izvještaja koje je Sud odabrao za pregled pokazala je da određeni aspekti ciljeva nisu bili obuhvaćeni pokazateljima, na primjer:






  — | KF: za posebni cilj br. 4 („promicanje održivog prometa i uklanjanje uskih grla u infrastrukturi ključnih mreža”) utvrđeno je šest pokazatelja, ali nijednim nije obuhvaćeno „uklanjanje uskih grla u infrastrukturi ključnih mreža” |
| --- | --- | --- |

3.27.

—

KF: za posebni cilj br. 4 („promicanje održivog prometa i uklanjanje uskih grla u infrastrukturi ključnih mreža”) utvrđeno je šest pokazatelja, ali nijednim nije obuhvaćeno „uklanjanje uskih grla u infrastrukturi ključnih mreža”

| — | IRS: za posebni cilj br. 1 („smanjenje siromaštva i poticanje održivog gospodarskog i društvenog razvoja te razvoja u području okoliša”) utvrđeno je pet pokazatelja, ali nijednim nije obuhvaćeno „poticanje održivog [...] razvoja u području okoliša” |
| --- | --- |

—

IRS: za posebni cilj br. 1 („smanjenje siromaštva i poticanje održivog gospodarskog i društvenog razvoja te razvoja u području okoliša”) utvrđeno je pet pokazatelja, ali nijednim nije obuhvaćeno „poticanje održivog [...] razvoja u području okoliša”

| — | EFRR: za posebni cilj br. 9 („promicanje socijalnog uključivanja, borba protiv siromaštva i svih oblika diskriminacije”) utvrđena su četiri pokazatelja koja se odnose na socijalno uključivanje, ali nijedan koji bi se odnosio na borbu protiv siromaštva ili diskriminacije. |
| --- | --- |

—

EFRR: za posebni cilj br. 9 („promicanje socijalnog uključivanja, borba protiv siromaštva i svih oblika diskriminacije”) utvrđena su četiri pokazatelja koja se odnose na socijalno uključivanje, ali nijedan koji bi se odnosio na borbu protiv siromaštva ili diskriminacije.

Za brojne pokazatelje nije bilo moguće izračunati napredak

| 3.28. | U odjeljku A Sud je iznio postotke napretka koje je izračunao za različite naslove VFO-a. Međutim, kao što je prikazano u
  okviru 3.10.
  u nastavku, za gotovo polovicu pokazatelja iz uzorka Suda (44 %) nije bilo moguće izračunati taj postotak, pri čemu su najčešći razlozi bili sljedeći:






  — | nije utvrđena konkretna i kvantificirana ciljna vrijednost (npr. ciljna vrijednost u kojoj se upotrebljavaju izrazi „povećati”, „očuvati” i sl.) i/ili |
| --- | --- | --- |

3.28.

—

nije utvrđena konkretna i kvantificirana ciljna vrijednost (npr. ciljna vrijednost u kojoj se upotrebljavaju izrazi „povećati”, „očuvati” i sl.) i/ili

| — | nije navedena polazna vrijednost |
| --- | --- |

—

nije navedena polazna vrijednost

| — | nije bilo dostupnih podataka o ostvarenom napretku |
| --- | --- |

—

nije bilo dostupnih podataka o ostvarenom napretku

| — | polazne vrijednosti, podatci o ostvarenom napretku i ciljne vrijednosti nisu izneseni u istom obliku. |
| --- | --- |

—

polazne vrijednosti, podatci o ostvarenom napretku i ciljne vrijednosti nisu izneseni u istom obliku.

| Okvir 3.10.


  Za gotovo polovicu pokazatelja nije moguće izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Okvir 3.10.

Za gotovo polovicu pokazatelja nije moguće izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti

Image 24

Izvor:

Sud.

| 3.29. | EFJP i program Obzor 2020. dva su primjera programa za koje nije bilo moguće izračunati postotak napretka za brojne pokazatelje (26 pokazatelja od njih 27 za EFJP i 39 pokazatelja od njih 52 za program Obzor 2020.). Za FSEU je utvrđen samo jedan pokazatelj (21), za koji je bila dostupna velika količina podataka, ali ti podatci nisu omogućili izračun napretka. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | Godišnje ključne etape često nisu bile utvrđene. U slučajevima u kojima su bile dostupne, Komisija je izrazila određene zadrške u pogledu njihove uporabe (22), dok ih Sud smatra važnima za praćenje uspješnosti. |
| --- | --- |

3.30.

Za određene programe nisu bili dostupni dovoljno kvalitetni podatci

Za određene programe utvrđen je velik broj pokazatelja za koje nisu postojali podatci za razdoblje nakon 2015. godine ili uopće nisu postojali podatci o ostvarenom napretku

| 3.31. | Sud je utvrdio da u slučaju određenih programa (vidjeti
  okvir 3.11.
  ) za više od 25 % pokazatelja nisu postojali podatci za razdoblje nakon 2015. godine ili uopće nisu bili dostupni podatci o ostvarenom napretku. Sud je također utvrdio da su određeni pokazatelji uključeni u okvir uspješnosti unatoč tome što je bilo poznato da postoje problemi u pogledu dostupnosti relevantnih podataka (23). |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Vijeće je u preporuci o davanju razrješnice za financijsku godinu 2017. naglasilo „potreb[u] uključivanja ažurnih informacija o uspješnosti u izvješćivanje o uspješnosti u pogledu napretka u ostvarivanju ciljeva” (24). Slično tome, Europski parlament pozvao je Komisiju u razrješnici za 2017. da „u izvješća o uspješnosti, uključujući godišnja izvješća o upravljanju [proračunom EU-a] i [o njegovoj] uspješnosti, unese ažurirane informacije o uspješnosti u pogledu napretka u ostvarivanju ciljnih vrijednosti [...]” (25).






  Okvir 3.11.


  Za mnoge pokazatelje ne postoje noviji ili stvarni podatci
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

3.32.

Okvir 3.11.

Za mnoge pokazatelje ne postoje noviji ili stvarni podatci

Image 25

Izvor:

Sud.

Ostali problemi u vezi s kvalitetom

| 3.33. | Složenost analize napretka dodatno se povećava nizom drugih problema u vezi s kvalitetom podataka, kao što su:






  — | znatne izmjene opsega određenog pokazatelja koje vode do toga da polazna vrijednost, podatci o ostvarenom napretku i ciljna vrijednost nisu međusobno usklađeni, primjerice u slučaju 2. pokazatelja posebnog cilja br. 2 za Instrument za razvojnu suradnju: „broj projekata financiranih iz IRS-a u svrhu promicanja demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja i poštovanja ljudskih prava u zemljama korisnicama IRS-a”. Kodovi koji su se upotrebljavali u okviru Zajedničkog informacijskog sustava Relex (CRIS) za prikupljanje podataka za taj pokazatelj od 2016. godine znatno su prošireni „kako bi se primjenjivali na širi spektar sektora obuhvaćenih tim pokazateljem”. |
| --- | --- | --- |

3.33.

—

znatne izmjene opsega određenog pokazatelja koje vode do toga da polazna vrijednost, podatci o ostvarenom napretku i ciljna vrijednost nisu međusobno usklađeni, primjerice u slučaju 2. pokazatelja posebnog cilja br. 2 za Instrument za razvojnu suradnju: „broj projekata financiranih iz IRS-a u svrhu promicanja demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja i poštovanja ljudskih prava u zemljama korisnicama IRS-a”. Kodovi koji su se upotrebljavali u okviru Zajedničkog informacijskog sustava Relex (CRIS) za prikupljanje podataka za taj pokazatelj od 2016. godine znatno su prošireni „kako bi se primjenjivali na širi spektar sektora obuhvaćenih tim pokazateljem”.

| — | polazna vrijednost, ključne etape i podatci o ostvarenom napretku bilježe se u različitim oblicima zbog čega nije moguće procijeniti ostvareni napredak, primjerice u slučaju 2. pokazatelja posebnih ciljeva br. 8 – 12 za program Obzor 2020. Rezultati („broj patentnih prijava”) za te pokazatelje ne bilježe se u istom obliku kao polazna i ciljna vrijednost, kojima se prati „broj patentnih prijava za iznos od 10 milijuna eura financijskih sredstava”. |
| --- | --- |

—

polazna vrijednost, ključne etape i podatci o ostvarenom napretku bilježe se u različitim oblicima zbog čega nije moguće procijeniti ostvareni napredak, primjerice u slučaju 2. pokazatelja posebnih ciljeva br. 8 – 12 za program Obzor 2020. Rezultati („broj patentnih prijava”) za te pokazatelje ne bilježe se u istom obliku kao polazna i ciljna vrijednost, kojima se prati „broj patentnih prijava za iznos od 10 milijuna eura financijskih sredstava”.

| — | zastarjele polazne vrijednosti za pokazatelje koje vode do utvrđivanja nerealističnog „napretka u dostizanju ciljne vrijednosti” i nerealističnih rezultata u pogledu „razlike do ciljne vrijednosti”, primjerice u slučaju 3. pokazatelja općeg cilja br. 1 za EFRR „emisije stakleničkih plinova” (koji se također upotrebljava kao 1. pokazatelj općeg cilja br. 1 za Kohezijski fond). Kao polazna vrijednost za planirano smanjenje emisija stakleničkih plinova od 20 % do 2020. upotrijebljena je vrijednost iz 1990. Međutim, u skladu s programskim izvještajima, prije nego što se 2014. započelo s provedbom programa već je bilo ostvareno smanjenje od 19,8 %. |
| --- | --- |

—

zastarjele polazne vrijednosti za pokazatelje koje vode do utvrđivanja nerealističnog „napretka u dostizanju ciljne vrijednosti” i nerealističnih rezultata u pogledu „razlike do ciljne vrijednosti”, primjerice u slučaju 3. pokazatelja općeg cilja br. 1 za EFRR „emisije stakleničkih plinova” (koji se također upotrebljava kao 1. pokazatelj općeg cilja br. 1 za Kohezijski fond). Kao polazna vrijednost za planirano smanjenje emisija stakleničkih plinova od 20 % do 2020. upotrijebljena je vrijednost iz 1990. Međutim, u skladu s programskim izvještajima, prije nego što se 2014. započelo s provedbom programa već je bilo ostvareno smanjenje od 19,8 %.

Određeni programi uključuju ciljne vrijednosti koje nisu dovoljno ambiciozne

| 3.34. | Niz programa (17 od njih 22 koja su ispitana) uključivao je ciljne vrijednosti koje Sud smatra neambicioznima. Ocjenjivanje ambicioznosti određene ciljne vrijednosti katkad se temelji na stručnoj prosudbi. Sud je utvrdio sljedeće kategorije ciljnih vrijednosti koje smatra nedvojbeno neambicioznima:






  (1) | ciljne vrijednosti koje su u cijelosti dostignute u prvih nekoliko godina sedmogodišnjeg razdoblja provedbe, primjerice u slučaju pokazatelja „profitabilnost ribarske flote EU-a po segmentima flote” za EFPR, za koji je ciljna vrijednost od neto prosječne profitne marže ribarske flote EU-a od 10 % do 12 % postignuta već do 2015. |
| --- | --- | --- |

3.34.

(1)

ciljne vrijednosti koje su u cijelosti dostignute u prvih nekoliko godina sedmogodišnjeg razdoblja provedbe, primjerice u slučaju pokazatelja „profitabilnost ribarske flote EU-a po segmentima flote” za EFPR, za koji je ciljna vrijednost od neto prosječne profitne marže ribarske flote EU-a od 10 % do 12 % postignuta već do 2015.

| (2) | posebno niske ciljne vrijednosti, primjerice, ciljna vrijednost pokazatelja „ukupna dužina novih željezničkih pruga” za Kohezijski fond, koja je utvrđena na 64 km (TEN-T) za čitavo programsko razdoblje, tj. otprilike 9 km godišnje za cijeli EU (26). |
| --- | --- |

(2)

posebno niske ciljne vrijednosti, primjerice, ciljna vrijednost pokazatelja „ukupna dužina novih željezničkih pruga” za Kohezijski fond, koja je utvrđena na 64 km (TEN-T) za čitavo programsko razdoblje, tj. otprilike 9 km godišnje za cijeli EU (26).

| (3) | ciljne vrijednosti jednake/približno jednake polaznim vrijednostima, primjerice u slučaju programa Obzor 2020. za 5. posebni cilj, „vodeći položaj u industriji”, pokazatelja „patentne prijave i patenti dodijeljeni u području različitih razvojnih i industrijskih tehnologija” utvrđena ciljna vrijednost bila je čak manja od polazne (27). |
| --- | --- |

(3)

ciljne vrijednosti jednake/približno jednake polaznim vrijednostima, primjerice u slučaju programa Obzor 2020. za 5. posebni cilj, „vodeći položaj u industriji”, pokazatelja „patentne prijave i patenti dodijeljeni u području različitih razvojnih i industrijskih tehnologija” utvrđena ciljna vrijednost bila je čak manja od polazne (27).

| 3.35. | U
  okviru 3.12.
  prikazani su programi u kojima je udio pokazatelja s neambicioznim ciljnim vrijednostima iznosio 15 % ili više.






  Okvir 3.12.


  Određeni programi sadržavali su velik broj neambicioznih ciljnih vrijednosti
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

3.35.

Okvir 3.12.

Određeni programi sadržavali su velik broj neambicioznih ciljnih vrijednosti

Image 26

Izvor:

Sud.

Dio 2. – Rezultati revizija uspješnosti koje je obavio Sud: glavni zaključci i preporuke

Uvod

| 3.36. | Sud svake godine objavljuje tematska izvješća u kojima ispituje s koliko se uspjeha pri izvršenju proračuna EU-a primjenjuju načela dobrog financijskog upravljanja. Sud je 2018. godine objavio 35 tematskih izvješća (28) (29). U njima su obrađeni svi naslovi VFO-a (30) i izneseno je 380 preporuka kojima je obuhvaćen širok raspon tema (vidjeti
  okvir 3.13.
  ). Objavljeni odgovori na izvješća Suda pokazuju da su subjekti revizija koje je proveo Sud u potpunosti prihvatili 78 % iznesenih preporuka u usporedbi sa 68 % preporuka 2017. (vidjeti
  okvir 3.14.
  ). U
  prilogu 3.2.
  sažeto se prikazuju preporuke upućene državama članicama u tematskim izvješćima Suda iz 2018. godine.






  Okvir 3.13.


  Preporukama je obuhvaćen širok raspon tema
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

3.36.

Okvir 3.13.

Preporukama je obuhvaćen širok raspon tema

Image 27

Izvor:

Sud.

| Okvir 3.14.


  Subjekti revizije prihvatili su veliku većinu preporuka Suda
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Okvir 3.14.

Subjekti revizije prihvatili su veliku većinu preporuka Suda

Image 28

Izvor:

Sud.

Naslov 1.a „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” i naslov 1.b „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”

| 3.37. | Sud je 2018. godine objavio 12 tematskih izvješća u vezi s navedenim naslovima VFO-a (31). Sud želi skrenuti pozornost na neke od ključnih zaključaka i preporuka iz šest od tih izvješća. |
| --- | --- |

3.37.

(a)   Tematsko izvješće br. 8/2018 – Trajnost potpore EU-a za produktivna ulaganja u poduzeća

| 3.38. | Sud je utvrdio da su projektima obuhvaćenima revizijom općenito postignuta planirana ostvarenja i da su u većini slučajeva ta ostvarenja i dalje postojala i bila u uporabi. Međutim, u jednoj petini slučajeva ostvareni rezultati nisu bili trajni. Sud je zaključio da je glavni razlog ležao u tome što Komisija i nacionalna ili regionalna tijela u upravljanju na razini programa i na razini projekata nisu stavljali dovoljan naglasak na trajnost rezultata. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | Sud je preporučio sljedeće:






  — | Komisija bi trebala posvetiti posebnu pozornost načinu na koji države članice vode računa o pitanju trajnosti rezultata projekata tijekom procesa odobrenja operativnih programa |
| --- | --- | --- |

3.39.

—

Komisija bi trebala posvetiti posebnu pozornost načinu na koji države članice vode računa o pitanju trajnosti rezultata projekata tijekom procesa odobrenja operativnih programa

| — | države članice trebale bi poboljšati postupke odabira projekata i povezane kriterije. |
| --- | --- |

—

države članice trebale bi poboljšati postupke odabira projekata i povezane kriterije.

(b)   Tematsko izvješće br. 9/2018 – Javno-privatna partnerstva (JPP) u EU-u

| 3.40. | Iako su JPP-ovi imali potencijal da omoguće bržu provedbu politika i zajamče dobre razine održavanja tijekom cijelog svojega vijeka, Sud je utvrdio da se ispitanim JPP-ovima koji su primili potporu EU-a nije uvijek djelotvorno upravljalo i da s pomoću njih nije ostvarena odgovarajuća vrijednost za uloženi novac. Moguće koristi JPP-ova obuhvaćenih revizijom često nisu bile ostvarene jer su, slično kao i projekti s tradicionalnom nabavom, bili obilježeni kašnjenjima, povećanjima troškova i niskom razinom iskorištenosti ishoda projekta. Osim toga, ustanovljen je nedostatak odgovarajućih analiza u vezi s potencijalom JPP-ova da ostvare dodatnu vrijednost za uloženi novac, kao i nedostatak odgovarajućih strategija o uporabi JPP-ova te institucijskih i pravnih okvira. |
| --- | --- |

3.40.

| 3.41. | Sud je preporučio Komisiji i državama članicama da izbjegavaju promicanje intenzivnije i raširenije uporabu JPP-ova dok se ne riješe utvrđeni problemi. |
| --- | --- |

3.41.

(c)   Tematsko izvješće br. 12/2018 – Širokopojasni pristup internetu u državama članicama EU-a

| 3.42. | Sud je utvrdio da se unatoč općenitom poboljšanju širokopojasne pokrivenosti u EU-u neće dostići sve ciljne vrijednosti utvrđene za 2020. godinu. Iako su sve države članice izradile strategije za širokopojasni pristup internetu, ciljne vrijednosti strategija koje je Sud ispitao nisu uvijek bile u skladu sa strategijom Europa 2020. Osim toga, neke od posjećenih država članica nisu uspostavile odgovarajuće pravno i regulatorno okruženje u pogledu konkurentnosti među pružateljima usluga širokopojasnog pristupa. Naposljetku, u nekim slučajevima nisu ponuđena odgovarajuća rješenja za potrebe u pogledu financiranja širokopojasne infrastrukture u ruralnim i prigradskim područjima. |
| --- | --- |

3.42.

| 3.43. | Sud je preporučio sljedeće:






  — | države članice trebale bi izraditi nove planove za razdoblje nakon 2020. godine |
| --- | --- | --- |

3.43.

—

države članice trebale bi izraditi nove planove za razdoblje nakon 2020. godine

| — | Komisija bi trebala pojasniti primjenu smjernica o državnim potporama i podupirati napore koje države članice ulažu u poticanje konkurentnosti u području širokopojasnog pristupa |
| --- | --- |

—

Komisija bi trebala pojasniti primjenu smjernica o državnim potporama i podupirati napore koje države članice ulažu u poticanje konkurentnosti u području širokopojasnog pristupa

| — | Europska investicijska banka trebala bi usmjeriti svoju potporu na male i srednje velike projekte u područjima u kojima je potpora javnog sektora najpotrebnija. |
| --- | --- |

—

Europska investicijska banka trebala bi usmjeriti svoju potporu na male i srednje velike projekte u područjima u kojima je potpora javnog sektora najpotrebnija.

(d)   Tematsko izvješće br. 17/2018 – Iskorištavanje sredstava

| 3.44. | Sud je utvrdio da je i u programskom razdoblju 2007.–2013. i u programskom razdoblju 2014 – 2020. zbog kasnog donošenja zakonodavnog okvira došlo do kasnog usvajanja operativnih programa. To se odrazilo na početak potrošnje dodijeljenih sredstava. Iako su neke od mjera koje je poduzela Komisija doprinijele osjetnom povećanju iskorištavanja sredstava u razdoblju 2007.–2013., vodilo se vrlo malo računa o rezultatima. |
| --- | --- |

3.44.

| 3.45. | Sud je preporučio Komisiji da:






  — | predloži zakonodavnim tijelima rokove kako bi se zajamčilo da faza provedbe može započeti na početku programskog razdoblja |
| --- | --- | --- |

3.45.

—

predloži zakonodavnim tijelima rokove kako bi se zajamčilo da faza provedbe može započeti na početku programskog razdoblja

| — | zajamči da se naglasak stavi na ostvarivanje rezultata. |
| --- | --- |

—

zajamči da se naglasak stavi na ostvarivanje rezultata.

(e)   Tematsko izvješće br. 30/2018 – Prava putnika

| 3.46. | Sud je utvrdio da su propisima obuhvaćeni glavni načini javnog prijevoza, što okvir EU-a za prava putnika čini jedinstvenim na globalnoj razini. Međutim, mnogi putnici nisu bili dovoljno upoznati sa svojim pravima te često nisu mogli ostvariti koristi od njih zbog problema s jamčenjem njihove primjene. Povrh toga, dok je svrha osnovnih prava zaštititi sve putnike u okviru svih četiriju načina javnog prijevoza, opseg zaštite ovisi o načinu prijevoza koji se upotrebljava. |
| --- | --- |

3.46.

| 3.47. | Sud je preporučio Komisiji da:






  — | poveća usklađenost, jasnoću i djelotvornost okvira za prava putnika |
| --- | --- | --- |

3.47.

—

poveća usklađenost, jasnoću i djelotvornost okvira za prava putnika

| — | poduzme mjere za poticanje i koordiniranje kampanja za podizanje svijesti koje bi trebala pokrenuti nacionalna provedbena tijela |
| --- | --- |

—

poduzme mjere za poticanje i koordiniranje kampanja za podizanje svijesti koje bi trebala pokrenuti nacionalna provedbena tijela

| — | u svojim prijedlozima izmjena postojećih propisa uzme u obzir potrebu za time da se nacionalnim provedbenim tijelima stave na raspolaganje dodatni instrumenti za jamčenje primjene prava putnika. |
| --- | --- |

—

u svojim prijedlozima izmjena postojećih propisa uzme u obzir potrebu za time da se nacionalnim provedbenim tijelima stave na raspolaganje dodatni instrumenti za jamčenje primjene prava putnika.

(f)   Tematsko izvješće br. 28/2018 – Program Obzor 2020.

| 3.48. | Sveukupni zaključak Suda u ovom tematskom izvješću bio je da je većina mjera pojednostavnjenja koje je uvela Komisija djelotvorna u smanjenju administrativnog opterećenja korisnika programa Obzor 2020., no nekim se mjerama nisu postigli željeni rezultati te ima dodatnog prostora za poboljšanja. Korisnicima trebaju smjernice i alati koji su u većoj mjeri primjereni njihovim potrebama, a Komisija mora dodatno ispitati prikladnost i upotrebljivost novih programa financiranja. Osim toga, važna je stabilnost pravila jer se korisnici mogu prilagoditi složenim uvjetima, no česte izmjene smjernica mogu izazvati nedoumice i nesigurnost. |
| --- | --- |

3.48.

| 3.49. | Sud preporučuje Komisiji da:






  — | poboljša komunikaciju s podnositeljima zahtjeva i korisnicima |
| --- | --- | --- |

3.49.

—

poboljša komunikaciju s podnositeljima zahtjeva i korisnicima

| — | intenzivnije provodi ispitivanje jednokratnih iznosa |
| --- | --- |

—

intenzivnije provodi ispitivanje jednokratnih iznosa

| — | istraži mogućnosti za veću primjenu evaluacije prijedloga u dvije faze |
| --- | --- |

—

istraži mogućnosti za veću primjenu evaluacije prijedloga u dvije faze

| — | ponovno ispita uvjete u pogledu naknada za stručne ocjenjivače |
| --- | --- |

—

ponovno ispita uvjete u pogledu naknada za stručne ocjenjivače

| — | poduzme korake kojima će se povećati prihvaćanje pečata izvrsnosti |
| --- | --- |

—

poduzme korake kojima će se povećati prihvaćanje pečata izvrsnosti

| — | zajamči stabilnost pravila i smjernica za sudionike |
| --- | --- |

—

zajamči stabilnost pravila i smjernica za sudionike

| — | poboljša kvalitetu vanjskih revizija |
| --- | --- |

—

poboljša kvalitetu vanjskih revizija

| — | dodatno pojednostavni alate i smjernice za MSP-ove. |
| --- | --- |

—

dodatno pojednostavni alate i smjernice za MSP-ove.

Naslov 2. „Prirodni resursi”

| 3.50. | Sud je objavio osam tematskih izvješća u vezi sa održivim rastom i prirodnim resursima te politikom u području okoliša i klime. Sud je također objavio informativni dokument o budućnosti zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), a nakon toga i mišljenje br. 7/2018 o prijedlozima uredbi koje se odnose na ZPP za razdoblje nakon 2020. godine. |
| --- | --- |

3.50.

| 3.51. | Tematska izvješća Suda u kojima su obrađeni različiti aspekti poljoprivredne politike uključivala su preporuke za povećanje uspješnosti instrumenata, financiranja i programa za provedbu ZPP-a kako je opisano u nastavku:






  — | U tematskom izvješću br. 5/2018 Sud je istaknuo da postoji potencijal za sinergiju između politike u području obnovljive energije i financijskih sredstava namijenjenih poticanju održivog ruralnog razvoja, ali i da je taj potencijal dosad ostao uglavnom neiskorišten. Preporuke Suda bile su usmjerene na održivost buduće politike u području obnovljive energije. |
| --- | --- | --- |

3.51.

—

U tematskom izvješću br. 5/2018 Sud je istaknuo da postoji potencijal za sinergiju između politike u području obnovljive energije i financijskih sredstava namijenjenih poticanju održivog ruralnog razvoja, ali i da je taj potencijal dosad ostao uglavnom neiskorišten. Preporuke Suda bile su usmjerene na održivost buduće politike u području obnovljive energije.

| — | U tematskom izvješću br. 10/2018 Sud je utvrdio da program osnovnih plaćanja za poljoprivrednike u operativnom smislu ide u pravom smjeru, ali ima ograničen učinak na pojednostavnjenje, usmjeravanje i konvergenciju razina potpore. Sud je preporučio da se predložene mjere potpore dohotku poljoprivrednika povežu s odgovarajućim operativnim ciljevima i polaznim vrijednostima s kojima se može usporediti uspješnost tih mjera. |
| --- | --- |

—

U tematskom izvješću br. 10/2018 Sud je utvrdio da program osnovnih plaćanja za poljoprivrednike u operativnom smislu ide u pravom smjeru, ali ima ograničen učinak na pojednostavnjenje, usmjeravanje i konvergenciju razina potpore. Sud je preporučio da se predložene mjere potpore dohotku poljoprivrednika povežu s odgovarajućim operativnim ciljevima i polaznim vrijednostima s kojima se može usporediti uspješnost tih mjera.

| — | U tematskom izvješću br. 11/2018 ispitane su nove mogućnosti financiranja projekata ruralnog razvoja koje, iako su bile jednostavnije, nisu bile usmjerene rezultate. Sud je preporučio Komisiji da procijeni mogućnost da se s nadoknađivanja na temelju nastalih troškova prijeđe na nadoknađivanje na temelju rezultata. |
| --- | --- |

—

U tematskom izvješću br. 11/2018 ispitane su nove mogućnosti financiranja projekata ruralnog razvoja koje, iako su bile jednostavnije, nisu bile usmjerene rezultate. Sud je preporučio Komisiji da procijeni mogućnost da se s nadoknađivanja na temelju nastalih troškova prijeđe na nadoknađivanje na temelju rezultata.

| 3.52. | Druga tematska izvješća, kojima su obuhvaćena područja politika kao što su energija, klima, okoliš, kvaliteta zraka i dobrobit životinja, također su uključivala preporuke usmjerene na povećanje uspješnosti uporabe proračuna EU-a boljom sinergijom među različitim sektorima i većom odgovornošću. Na primjer:






  — | uključivanje politike za kvalitetu zraka u druge politike EU-a (tematsko izvješće br. 23/2018) |
| --- | --- | --- |

3.52.

—

uključivanje politike za kvalitetu zraka u druge politike EU-a (tematsko izvješće br. 23/2018)

| — | jačanje poveznica između sustava višestruke sukladnosti i dobrobiti životinja (tematsko izvješće br. 31/2018) |
| --- | --- |

—

jačanje poveznica između sustava višestruke sukladnosti i dobrobiti životinja (tematsko izvješće br. 31/2018)

| — | povećanje usklađenosti među okvirima za poljoprivredu, klimu, okoliš i istraživanje u svrhu bolje zaštite tla (tematsko izvješće br. 33/2018) |
| --- | --- |

—

povećanje usklađenosti među okvirima za poljoprivredu, klimu, okoliš i istraživanje u svrhu bolje zaštite tla (tematsko izvješće br. 33/2018)

| — | poboljšanje ključnih elemenata upravljanja i odgovornosti u programu EU-a za demonstraciju hvatanja i skladištenja ugljika koje je sigurno za okoliš te inovativnih tehnologija u području energije iz obnovljivih izvora na komercijalnoj razini (tematsko izvješće br. 24/2018) |
| --- | --- |

—

poboljšanje ključnih elemenata upravljanja i odgovornosti u programu EU-a za demonstraciju hvatanja i skladištenja ugljika koje je sigurno za okoliš te inovativnih tehnologija u području energije iz obnovljivih izvora na komercijalnoj razini (tematsko izvješće br. 24/2018)

| — | bolji odabir projekata na temelju objektivnih i relevantnih kriterija za projekte u vezi sa sprječavanjem poplava (tematsko izvješće br. 25/2018) te projekte u vezi s hvatanjem ugljika ili inovativnim obnovljivim izvorima energije (tematsko izvješće br. 24/2018) |
| --- | --- |

—

bolji odabir projekata na temelju objektivnih i relevantnih kriterija za projekte u vezi sa sprječavanjem poplava (tematsko izvješće br. 25/2018) te projekte u vezi s hvatanjem ugljika ili inovativnim obnovljivim izvorima energije (tematsko izvješće br. 24/2018)

Naslov 3. „Sigurnost i građanstvo” i naslov 4. „Globalna Europa”

| 3.53. | Sud je 2018. godine objavio osam tematskih izvješća u vezi s navedenim naslovima VFO-a. Sud želi skrenuti pozornost na neke od ključnih zaključaka i preporuka iz četiriju od tih izvješća. |
| --- | --- |

3.53.

(a)   Tematsko izvješće br. 7/2018 – Turska

| 3.54. | Sud je utvrdio da je pomoć općenito bila dobro osmišljena i da su se projektima postizala predviđena ostvarenja. Međutim, uglavnom zbog nedostatka političke volje i činjenice da je Komisija u maloj mjeri primjenjivala uvjetovanost, u okviru pomoći EU-a nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir neke od temeljnih potreba te zemlje u pogledu poboljšanja upravljanja i vladavine prava. Osim toga, održivost rezultata često je bila ugrožena. Stoga je stajalište Suda bilo da je djelotvornost financiranja bila tek ograničena. |
| --- | --- |

3.54.

| 3.55. | Sud je Komisiji i, u slučajevima u kojima je to primjenjivo, Europskoj službi za vanjsko djelovanje iznio preporuke za:






  — | bolje usmjeravanje financijskih sredstava iz Instrumenta pretpristupne pomoći na područja u kojima je došlo do kašnjenja reformi |
| --- | --- | --- |

3.55.

—

bolje usmjeravanje financijskih sredstava iz Instrumenta pretpristupne pomoći na područja u kojima je došlo do kašnjenja reformi

| — | poboljšanje procjene u pogledu sektorskog pristupa |
| --- | --- |

—

poboljšanje procjene u pogledu sektorskog pristupa

| — | povećanje primjene uvjetovanosti |
| --- | --- |

—

povećanje primjene uvjetovanosti

| — | poboljšanje praćenja uspješnosti projekata |
| --- | --- |

—

poboljšanje praćenja uspješnosti projekata

| — | smanjenje zaostataka selektivnom primjenom neizravnog upravljanja. |
| --- | --- |

—

smanjenje zaostataka selektivnom primjenom neizravnog upravljanja.

(b)   Tematsko izvješće br. 20/2018 – Afrička struktura za mir i sigurnost (APSA)

| 3.56. | Sud je utvrdio da je potpora EU-a, koja je financirana iz Europskog razvojnog fonda, imala slab učinak i da ju je potrebno preusmjeriti. Iako je uspostavljen širok strateški okvir, potpora EU-a APSA-i dugo je bila usmjerena na doprinos njezinim osnovnim operativnim troškovima. Zbog slabe financijske odgovornosti Afričke unije APSA je godinama uvelike ovisila o potpori donatora. Unatoč financijskim doprinosima koje je EU-a pružio za sastavne dijelove APSA-e, postojale su znatne razlike u kapacitetu te je nekoliko izazova ostalo neriješeno. |
| --- | --- |

3.56.

| 3.57. | Sud je Komisiji i, u slučajevima u kojima je to primjenjivo, Europskoj službi za vanjsko djelovanje iznio preporuke za:






  — | poticanje odgovornosti Afričke unije u pogledu APSA-e kako bi se postigla financijska neovisnost i kako bi se potpora EU-a preusmjerila s operativnih troškova na mjere jačanja kapaciteta |
| --- | --- | --- |

3.57.

—

poticanje odgovornosti Afričke unije u pogledu APSA-e kako bi se postigla financijska neovisnost i kako bi se potpora EU-a preusmjerila s operativnih troškova na mjere jačanja kapaciteta

| — | dosljedno temeljenje intervencija na rezultatima, smanjenje kašnjenja u sklapanju ugovora i retroaktivnog financiranja, poboljšanje praćenja i dosljedno upotrebljavanje instrumenata financiranja. |
| --- | --- |

—

dosljedno temeljenje intervencija na rezultatima, smanjenje kašnjenja u sklapanju ugovora i retroaktivnog financiranja, poboljšanje praćenja i dosljedno upotrebljavanje instrumenata financiranja.

(c)   Tematsko izvješće br. 27/2018 – Instrument za izbjeglice u Turskoj:

| 3.58. | Sud je utvrdio da se Instrumentom za izbjeglice u Turskoj u izazovnom kontekstu vrlo brzo mobiliziralo 3 milijarde eura kako bi se pružio brz odgovor na izbjegličku krizu. Međutim, Instrument nije u potpunosti ostvario svoj cilj djelotvorne koordinacije tog odgovora. Projektima obuhvaćenima revizijom pružena je korisna potpora izbjeglicama i većinom njih postignuta su njihova ostvarenja, no polovicom projekata još nisu postignuti njihovi očekivani ishodi. Sud je nadalje utvrdio da postoji prostor za povećanje učinkovitosti projekata novčane pomoći. Sud je stoga zaključio da je Instrument mogao biti djelotvorniji i da bi se njime mogla ostvariti veća vrijednost za uloženi novac. |
| --- | --- |

3.58.

| 3.59. | Sud je preporučio Komisiji da:






  — | djelotvornije odgovori na izbjegličke potrebe u području komunalne infrastrukture i socioekonomske potpore |
| --- | --- | --- |

3.59.

—

djelotvornije odgovori na izbjegličke potrebe u području komunalne infrastrukture i socioekonomske potpore

| — | poboljša racionalizaciju i komplementarnost pomoći jasnom podjelom zadaća među različitim izvorima financiranja |
| --- | --- |

—

poboljša racionalizaciju i komplementarnost pomoći jasnom podjelom zadaća među različitim izvorima financiranja

| — | provede strategiju za prijelaz s humanitarne na razvojnu pomoć |
| --- | --- |

—

provede strategiju za prijelaz s humanitarne na razvojnu pomoć

| — | poveća učinkovitost projekata novčane pomoći |
| --- | --- |

—

poveća učinkovitost projekata novčane pomoći

| — | surađuje s turskim tijelima u svrhu poboljšanja operativnog okruženja za međunarodne nevladine organizacije |
| --- | --- |

—

surađuje s turskim tijelima u svrhu poboljšanja operativnog okruženja za međunarodne nevladine organizacije

| — | poveća praćenje Instrumenta za izbjeglice u Turskoj i izvješćivanje o njemu. |
| --- | --- |

—

poveća praćenje Instrumenta za izbjeglice u Turskoj i izvješćivanje o njemu.

(d)   Tematsko izvješće br. 32/2018 – Uzajamni fond EU-a za Afriku

| 3.60. | Sud je utvrdio da je uzajamni fond EU-a za Afriku fleksibilan instrument. Međutim, uzimajući u obzir dotad neviđene izazove na koje se s pomoću njega trebalo odgovoriti, trebalo je konkretnije utvrditi na što je on usmjeren. Projekti u okviru uzajamnog fonda EU-a za Afriku pokretali su se u kraćem roku nego oni u okviru tradicionalnih instrumenata, no u njima su se javljali slični izazovi zbog kojih je dolazilo do kašnjenja u provedbi. Iako su projekti obuhvaćeni revizijom bili u ranoj fazi provedbe, u okviru njih postignuta su prva ostvarenja. |
| --- | --- |

3.60.

| 3.61. | Sud je preporučio Komisiji da:






  — | poboljša ciljeve uzajamnog fonda EU-a za Afriku |
| --- | --- | --- |

3.61.

—

poboljša ciljeve uzajamnog fonda EU-a za Afriku

| — | izmijeni postupak odabira projekata |
| --- | --- |

—

izmijeni postupak odabira projekata

| — | poduzme mjere za ubrzavanje provedbe |
| --- | --- |

—

poduzme mjere za ubrzavanje provedbe

| — | poboljša praćenje uzajamnog fonda EU-a za Afriku. |
| --- | --- |

—

poboljša praćenje uzajamnog fonda EU-a za Afriku.

Naslov 5. „Administracija”

| 3.62. | Sud je 2018. objavio tri tematska izvješća u području administracije. Sud želi skrenuti pozornost na neke od ključnih zaključaka i preporuka iz jednog od tih izvješća. |
| --- | --- |

3.62.

(a)   Tematsko izvješće br. 34/2018 – Uredski smještaj institucija EU-a

| 3.63. | Sud je utvrdio da su institucije učinkovito upravljale svojom potrošnjom na uredski smještaj, no strategije upravljanja zgradama nisu uvijek bile službeno dokumentirane. Institucije su surađivale i primjenjivale slična načela odlučivanja. Međutim, izvješćima koja su se podnosila proračunskim tijelima nije omogućena usporedba i analiza učinkovitosti. Mehanizmi financiranja velikih građevinskih projekata obuhvaćenih analizom koju je Sud proveo često su bili složeni, što je utjecalo na transparentnost. U većini tih projekata zabilježena su kašnjenja, što je u nekim slučajevima dovelo do dodatnih troškova. |
| --- | --- |

3.63.

| 3.64. | Sud je preporučio institucijama da:






  — | ažuriraju i službeno dokumentiraju svoje strategije upravljanja zgradama i redovito ažuriraju dokumente koji se odnose na planiranje |
| --- | --- | --- |

3.64.

—

ažuriraju i službeno dokumentiraju svoje strategije upravljanja zgradama i redovito ažuriraju dokumente koji se odnose na planiranje

| — | povećaju proračunsku transparentnost uporabe mehanizama financiranja za projekte izgradnje |
| --- | --- |

—

povećaju proračunsku transparentnost uporabe mehanizama financiranja za projekte izgradnje

| — | uspostave odgovarajuće postupke upravljanja za velike projekte izgradnje i projekte obnove, te |
| --- | --- |

—

uspostave odgovarajuće postupke upravljanja za velike projekte izgradnje i projekte obnove, te

| — | poboljšaju dosljednost podataka i praćenje portfelja zgrada. |
| --- | --- |

—

poboljšaju dosljednost podataka i praćenje portfelja zgrada.

Izvješća u području „Funkcionalno jedinstveno tržište i održiva monetarna unija”

| 3.65. | Naposljetku, Sud je objavio četiri tematska izvješća u području „Funkcionalno jedinstveno tržište i održiva monetarna unija”. Sud želi skrenuti pozornost na neke od ključnih zaključaka i preporuka iz triju od tih izvješća. |
| --- | --- |

3.65.

(a)   Tematsko izvješće br. 2/2018 – Operativna učinkovitost ESB-a u upravljanju kriznim situacijama u bankama

| 3.66. | Ovom se revizijom procijenila operativna učinkovitost Europske središnje banke (ESB) u upravljanju jednom specifičnom nadzornom zadaćom – upravljanjem kriznim situacijama. ESB je uspostavio okvir za upravljanje kriznim situacijama, ali postojali su određeni nedostatci u načinu na koji je taj okvir uređen i naznake neučinkovite provedbe koje je bilo potrebno otkloniti. Uspostavljeni su postupci za procjenu planova oporavka banaka te su ocjenjivači imali pristup korisnim alatima i smjernicama. Međutim, rezultati procjena planova oporavka nisu se upotrebljavali sustavno za utvrđivanje kriznih situacija i pružanje odgovora. ESB nije uspostavio sustav u okviru kojeg bi se primjenjivali okidači za pojedinačne banke, s pomoću kojeg bi se moglo upozoriti na svaku vjerojatnost pogoršanja financijskog stanja određene banke. Osim toga, sustavi i smjernice za procjene u vezi s brzom ranom intervencijom nisu bili dovoljno razrađeni te je bilo potrebo poboljšati izvješća uprava o kvaliteti imovine slabih banaka i odgovarajuće kapacitete na terenu. |
| --- | --- |

3.66.

| 3.67. | Sud je preporučio ESB-u da:






  — | dodatno razradi svoje smjernice o ranim procjenama, uključujući brz odgovor na krizne situacije |
| --- | --- | --- |

3.67.

—

dodatno razradi svoje smjernice o ranim procjenama, uključujući brz odgovor na krizne situacije

| — | definira skup pokazatelja za utvrđivanje kriznih situacija i pružanje odgovora |
| --- | --- |

—

definira skup pokazatelja za utvrđivanje kriznih situacija i pružanje odgovora

| — | poboljša praćenje i uporabu informacija iz planova oporavka. |
| --- | --- |

—

poboljša praćenje i uporabu informacija iz planova oporavka.

(b)   Tematsko izvješće br. 3/2018 – Postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža (MIP)

| 3.68. | Sud je ispitao kako Europska komisija provodi postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža (MIP), čiji je cilj utvrditi, spriječiti i otkloniti makroekonomske neravnoteže koje bi mogle nepovoljno utjecati na ekonomsku stabilnost. Utvrđeno je da je MIP općenito govoreći bio dobro osmišljen, no Komisija ga nije provodila na način kojim bi se zajamčilo djelotvorno sprječavanje i ispravljanje neravnoteža. Općenitije gledajući, preporuke za pojedine zemlje koje je objavila Komisija sadržavale su niz nedostataka, klasifikacija država članica u kojima postoje neravnoteže nije bila dovoljno transparentna, dok je detaljna analiza koju je obavila Komisija bila dobre kvalitete, no dolazila je do sve manjeg izražaja te javnost nije bila dovoljno informirana o samom postupku i njegovim posljedicama. Osim toga, tim postupkom nisu donesena rješenja kojima bi se na odgovarajući način olakšalo utvrđivanje neravnoteža jer su se u njemu upotrebljavali pokazatelji utemeljeni na zastarjelim podatcima i pomični prosjeci kojima se nisu uzimala u obzir novija događanja. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Stoga je Sud preporučio Komisiji da znatno poboljša određene aspekte upravljanja MIP-om i da mu prida veću važnost. |
| --- | --- |

3.69.

(c)   Tematsko izvješće br. 18/2018 – Je li postignut glavni cilj preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu?

| 3.70. | Sud je utvrdio da u nekoliko država članica s visokim razinama duga provedbom Pakta o stabilnosti i rastu nije ostvaren dostatan napredak u dostizanju srednjoročnih ciljeva u razumnom roku. Europska komisija često je primjenjivala svoje diskrecijske ovlasti pri utvrđivanju provedbenih pravila i donošenju pojedinačnih odluka kako bi smanjila stope potrebne prilagodbe. |
| --- | --- |

3.70.

| 3.71. | Sud je preporučio Komisiji da:






  — | izmijeni stope potrebne prilagodbe u „matrici zahtjeva” kako bi se povećale stope potrebne prilagodbe za države članice čiji udio duga u BDP-u prelazi 60 % i riješi pitanje kumulativnog učinka dopuštenih odstupanja pri odobravanju primjene više klauzula |
| --- | --- | --- |

3.71.

—

izmijeni stope potrebne prilagodbe u „matrici zahtjeva” kako bi se povećale stope potrebne prilagodbe za države članice čiji udio duga u BDP-u prelazi 60 % i riješi pitanje kumulativnog učinka dopuštenih odstupanja pri odobravanju primjene više klauzula

| — | reformira način na koji se trenutačno primjenjuju klauzule o fleksibilnosti, i to ograničavanjem fleksibilnosti na stvarne fiskalne troškove reformi i jamčenjem toga da se klauzula o ulaganjima prestane primjenjivati u njezinu trenutačnom obliku te da se reformira kako bi se zajamčilo da su svi dodatni rashodi koji proizađu iz odstupanja od izvornog kretanja prema srednjoročnom cilju (tj. u svim godinama nakon odobravanja primjene klauzule) povezani s ulaganjima i da vode do povećanje javnih ulaganja u odnosu na BDP. |
| --- | --- |

—

reformira način na koji se trenutačno primjenjuju klauzule o fleksibilnosti, i to ograničavanjem fleksibilnosti na stvarne fiskalne troškove reformi i jamčenjem toga da se klauzula o ulaganjima prestane primjenjivati u njezinu trenutačnom obliku te da se reformira kako bi se zajamčilo da su svi dodatni rashodi koji proizađu iz odstupanja od izvornog kretanja prema srednjoročnom cilju (tj. u svim godinama nakon odobravanja primjene klauzule) povezani s ulaganjima i da vode do povećanje javnih ulaganja u odnosu na BDP.

| — | zajamči usklađenost zahtjeva u okviru preventivnog tijela Pakta sa zahtjevima u okviru njegova korektivnog dijela |
| --- | --- |

—

zajamči usklađenost zahtjeva u okviru preventivnog tijela Pakta sa zahtjevima u okviru njegova korektivnog dijela

| — | uključi konkretnije zahtjeve u preporuke za pojedine zemlje s boljim objašnjenjima zahtjeva i rizika koji proizlaze iz toga ako se one ne provedu pravodobno |
| --- | --- |

—

uključi konkretnije zahtjeve u preporuke za pojedine zemlje s boljim objašnjenjima zahtjeva i rizika koji proizlaze iz toga ako se one ne provedu pravodobno

Dio 3. – Praćenje provedbe preporuka

| 3.72. | Sud svake godine provjerava mjeru u kojoj su subjekti revizija koje je proveo poduzeli mjere kao odgovor na njegove preporuke. Praćenje provedbe preporuka Suda važan je korak u ciklusu revizije. Njime se dobivaju povratne informacije o učinku revizija koje Sud provodi, a subjekte revizije potiče se na provedbu iznesenih preporuka. |
| --- | --- |

3.72.

Sud je analizirao provedbu svih preporuka iznesenih Komisiji 2015. godine

| 3.73. | Analiza koju je Sud obavljao prijašnjih godina obuhvaćala bi skupinu odabranih preporuka iznesenih tri godine prije toga. Ove godine Sud je analizirao svih 185 preporuka upućenih Komisiji iz 25 tematskih izvješća usvojenih 2015. godine. Za jednu preporuku nije obavljena provjera jer ta preporuka više nije bila relevantna. Isto tako, Sud nije provjerio provedbu 48 preporuka upućenih državama članicama. |
| --- | --- |

3.73.

| 3.74. | Provjera je obavljena na temelju pregleda dokumentacije i razgovora s osobljem Komisije. Kako bi zajamčio vjeran i uravnotežen pregled, Sud je svoje nalaze poslao Komisiji te je u konačnoj analizi u obzir uzeo njezine odgovore u vezi s nalazima. |
| --- | --- |

3.74.

Kako je Komisija postupila u pogledu preporuka Suda?

| 3.75. | Od 184 preporuka obuhvaćenih provjerom Komisija je u potpunosti provela njih 114 (62 %). Od preostalih preporuka, njih 26 (14 %) provela je u većoj mjeri, 33 (18 %) u određenoj mjeri, a preostalih 11 (6 %) uopće nije provela (vidjeti
  okvir 3.15.
  ).
  Prilog 3.3.
  sadržava detaljan prikaz stanja u pogledu provedbe preporuka.






  Okvir 3.15.


  Provedba preporuka Suda iz revizija uspješnosti iz 2015. godine
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

3.75.

Okvir 3.15.

Provedba preporuka Suda iz revizija uspješnosti iz 2015. godine

Image 29

Izvor:

Sud.

| 3.76. | U nekim je područjima Komisija reagirala posebno ažurno na preporuke Suda. U slučaju triju tematskih izvješća, čije su teme bili obnovljivi izvori energije u istočnoj Africi (br. 15/2015), financijska pomoć pružena zemljama u poteškoćama (br. 18/2015) i tehnička pomoć pružena Grčkoj (br. 19/2015), sve su preporuke provedene u potpunosti. |
| --- | --- |

3.76.

| 3.77. | Komisija nije prihvatila 15 preporuka, dok je njih 17 prihvatila djelomično. Međutim, 10 od 17 djelomično prihvaćenih preporuka u konačnici je provedeno u potpunosti, kao i dvije odbijene preporuke, a dodatne dvije odbijene preporuke provedene su u određenoj mjeri. |
| --- | --- |

3.77.

| 3.78. | Konačno, Sud je utvrdio da su revizije uspješnosti koje je proveo dovele do niza ključnih poboljšanja, no neki od utvrđenih nedostataka još nisu otklonjeni. U
  prilogu 3.4.
  opisuju se nedostatci obuhvaćeni djelomično provedenim preporukama koji nisu otklonjeni. |
| --- | --- |

3.78.

Zaključci i preporuke

Zaključci

(1)   Iz pokazatelja je vidljivo da postoje znatne razlike u postignućima te oni upućuju na to da je općenito postignut umjeren napredak (odlomci 3.7.–3.20.)

| 3.79. | Cjelokupno gledajući, podatci navedeni u programskim izvještajima upućuju na to da je ostvaren umjeren napredak u dostizanju ciljnih vrijednosti uspješnosti. Kasan i spor početak provedbe programa u područjima kohezije i ruralnog razvoja bio je važan ograničavajući čimbenik u tom pogledu. |
| --- | --- |

3.79.

(2)   Pokazateljima nije uvijek pružena odgovarajuća predodžba o stvarnom napretku (odlomci 3.21.–3.35.)

| 3.80. | I izračun napretka u dostizanju ciljnih vrijednosti u odnosu na polazne vrijednosti i napredak u dostizanju ciljnih vrijednosti koji je Komisija prikazala u pregledu uspješnosti programa potrebno je tumačiti s oprezom, i to iz sljedećih razloga:






  (a) | u mnogo slučajeva nisu odabrani odgovarajući pokazatelji (odlomci 3.22.–3.27.)







  — | pokazatelji su bili usmjereni na uložene resurse i ostvarenja, a ne na rezultate i učinke |
| --- | --- | --- | --- |

3.80.

(a)

u mnogo slučajeva nisu odabrani odgovarajući pokazatelji (odlomci 3.22.–3.27.)

—

pokazatelji su bili usmjereni na uložene resurse i ostvarenja, a ne na rezultate i učinke

| — | određenim pokazateljima nisu se mjerila postignuća ostvarena uporabom proračuna EU-a |
| --- | --- |

—

određenim pokazateljima nisu se mjerila postignuća ostvarena uporabom proračuna EU-a

| — | za neke aspekte određenih ciljeva programa nisu utvrđeni pokazatelji |
| --- | --- |

—

za neke aspekte određenih ciljeva programa nisu utvrđeni pokazatelji

| (b) | za brojne pokazatelje nije bilo moguće izračunati napredak (odlomci 3.28.–3.30.)







  — | za gotovo polovicu pokazatelja nije bilo moguće izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti u odnosu na polaznu vrijednost. Iako se to može pripisati raznim čimbenicima, glavni je razlog tome ležao u nedostatku polaznih vrijednosti, vrijednosti ostvarenog napretka i/ili ciljnih vrijednosti |
| --- | --- | --- |

(b)

za brojne pokazatelje nije bilo moguće izračunati napredak (odlomci 3.28.–3.30.)

—

za gotovo polovicu pokazatelja nije bilo moguće izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti u odnosu na polaznu vrijednost. Iako se to može pripisati raznim čimbenicima, glavni je razlog tome ležao u nedostatku polaznih vrijednosti, vrijednosti ostvarenog napretka i/ili ciljnih vrijednosti

| (c) | za određene programe nisu bili dostupni dovoljno kvalitetni podatci (odlomci 3.31.–3.33.)







  — | u slučaju određenih programa za velik broj pokazatelja nisu postojali podatci za razdoblje nakon 2015. godine ili uopće nisu postojali podatci o ostvarenom napretku |
| --- | --- | --- |

(c)

za određene programe nisu bili dostupni dovoljno kvalitetni podatci (odlomci 3.31.–3.33.)

—

u slučaju određenih programa za velik broj pokazatelja nisu postojali podatci za razdoblje nakon 2015. godine ili uopće nisu postojali podatci o ostvarenom napretku

| — | složenost analize napretka dodatno je povećana nizom drugih problema u vezi s kvalitetom |
| --- | --- |

—

složenost analize napretka dodatno je povećana nizom drugih problema u vezi s kvalitetom

| (d) | određeni programi uključuju ciljne vrijednosti koje nisu dovoljno ambiciozne (odlomci 3.34. i 3.35.)







  — | velik broj programa uključivao je ciljne vrijednosti koje Sud smatra neambicioznima. U slučaju sedam programa takve su ciljne vrijednosti činile najmanje 15 % svih ciljnih vrijednosti. |
| --- | --- | --- |

(d)

određeni programi uključuju ciljne vrijednosti koje nisu dovoljno ambiciozne (odlomci 3.34. i 3.35.)

—

velik broj programa uključivao je ciljne vrijednosti koje Sud smatra neambicioznima. U slučaju sedam programa takve su ciljne vrijednosti činile najmanje 15 % svih ciljnih vrijednosti.

| 3.81. | U
  okviru 3.16.
  sažeto se prikazuju zaključci Suda o mjeri u kojoj su nedostatci navedeni u točkama od (a) do (b) posebno utjecali na programe:






  (a) | programi s udjelom pokazatelja uloženih resursa i ostvarenja većim od 66 % |
| --- | --- | --- |

3.81.

(a)

programi s udjelom pokazatelja uloženih resursa i ostvarenja većim od 66 %

| (b) | programi u okviru kojih za više od 33 % pokazatelja nije bilo moguće mjeriti napredak |
| --- | --- |

(b)

programi u okviru kojih za više od 33 % pokazatelja nije bilo moguće mjeriti napredak

| (c) | programi u okviru kojih za najmanje 25 % pokazatelja nisu postojali podatci za razdoblje nakon 2015. godine ili uopće nisu postojali podatci o ostvarenom napretku |
| --- | --- |

(c)

programi u okviru kojih za najmanje 25 % pokazatelja nisu postojali podatci za razdoblje nakon 2015. godine ili uopće nisu postojali podatci o ostvarenom napretku

| (d) | programi u okviru kojih su za najmanje 15 % pokazatelja utvrđene neambiciozne ciljne vrijednosti. |
| --- | --- |

(d)

programi u okviru kojih su za najmanje 15 % pokazatelja utvrđene neambiciozne ciljne vrijednosti.

Iz navedenoga je vidljivo da u uzorku Suda nema nijednog programa u kojem nije utvrđen najmanje jedan od tih nedostataka.

| Okvir 3.16.


  Sažeti prikaz zaključaka | Pregledani programi i % financijskog programiranja za razdoblje 2014. – 2020. za uzorak u svakom polju | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti Izračun Suda (u odnosu na polaznu vrijednost) | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti od 20 % ili manje | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti između 20 % i 50 % | Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti od 50 % ili više | |
| | U okviru uspješnosti ne postoji nijedan od četiriju utvrđenih nedostataka | | | | |
| | U okviru uspješnosti postoji jedan od četiriju utvrđenih nedostataka | EFRR, program „Hrana i hrana za životinje” | EPFRR, ENI, IPA II | Erasmus+, Fond europske pomoći za najpotrebitije, Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost, IRS, humanitarna pomoć, Europski fond za prilagodbu globalizaciji | |
| | 21 % financijskog programiranja u uzorku | 13 % financijskog programiranja u uzorku | 6 % financijskog programiranja u uzorku | |
| | U okviru uspješnosti postoje najmanje dva nedostatka od njih četiriju utvrđenih | | Obzor 2020., CEF, KF, program „Kreativna Europa” | EFSU, ESF, EFPR, LIFE | |
| | 17 % financijskog programiranja u uzorku | 11 % financijskog programiranja u uzorku | |
| Napomena: | Za EFJP i Fond solidarnosti Europske unije nije bilo moguće izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti (32 % financijskog programiranja u uzorku). |

Okvir 3.16.

Sažeti prikaz zaključaka

Pregledani programi i % financijskog programiranja za razdoblje 2014. – 2020. za uzorak u svakom polju

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti Izračun Suda (u odnosu na polaznu vrijednost)

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti od 20 % ili manje

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti između 20 % i 50 %

Prosječni napredak u dostizanju ciljne vrijednosti od 50 % ili više

U okviru uspješnosti ne postoji nijedan od četiriju utvrđenih nedostataka

U okviru uspješnosti postoji jedan od četiriju utvrđenih nedostataka

EFRR, program „Hrana i hrana za životinje”

EPFRR, ENI, IPA II

Erasmus+, Fond europske pomoći za najpotrebitije, Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost, IRS, humanitarna pomoć, Europski fond za prilagodbu globalizaciji

21 % financijskog programiranja u uzorku

13 % financijskog programiranja u uzorku

6 % financijskog programiranja u uzorku

U okviru uspješnosti postoje najmanje dva nedostatka od njih četiriju utvrđenih

Obzor 2020., CEF, KF, program „Kreativna Europa”

EFSU, ESF, EFPR, LIFE

17 % financijskog programiranja u uzorku

11 % financijskog programiranja u uzorku

Napomena:

Za EFJP i Fond solidarnosti Europske unije nije bilo moguće izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti (32 % financijskog programiranja u uzorku).

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

| 3.82. | U odlomcima 3.36.–3.71. Sud iznosi ključne zaključke i preporuke iz odabranih tematskih izvješća objavljenih tijekom 2018. |
| --- | --- |

3.82.

| 3.83. | Ovogodišnje praćenje provedbe prijašnjih preporuka (vidjeti odlomke 3.72.–3.78.) potvrdilo je, kao i prijašnjih godina, da je 76 % preporuka za koje je Sud obavio procjenu provedeno u potpunosti ili u većoj mjeri. U 18 % slučajeva preporuke su provedene samo u određenoj mjeri, pri čemu neki znatni nedostatci nisu otklonjeni. Samo 6 % preporuka nije bilo provedeno. |
| --- | --- |

3.83.

Preporuke

| 3.84. | U
  prilogu 3.5.
  prikazani su nalazi praćenja provedbe triju preporuka koje je Sud iznio u 3. poglavlju godišnjeg izvješća za 2015. godinu. Sve tri preporuke provedene su u određenoj mjeri. |
| --- | --- |

3.84.

| 3.85. | Na temelju zaključaka za 2018. godinu Sud iznosi sljedeće preporuke: |
| --- | --- |

3.85.

Preporuka 3.1. – Komisija bi trebala promicati da se u programske izvještaje uključuju pokazatelji kojima se:

| (a) | boljom ravnotežom među uloženim resursima, ostvarenjima, rezultatima i učincima pružaju relevantnije informacije o postignućima programa potrošnje EU-a |
| --- | --- |

(a)

boljom ravnotežom među uloženim resursima, ostvarenjima, rezultatima i učincima pružaju relevantnije informacije o postignućima programa potrošnje EU-a

| (b) | uspostavlja jasna poveznica s mjerama koje se financiraju iz programa potrošnje EU-a |
| --- | --- |

(b)

uspostavlja jasna poveznica s mjerama koje se financiraju iz programa potrošnje EU-a

| (c) | pruža odraz postignuća ostvarenih provedbom programa potrošnje, a ne uspješnosti Komisije i drugih tijela koji provode te programe |
| --- | --- |

(c)

pruža odraz postignuća ostvarenih provedbom programa potrošnje, a ne uspješnosti Komisije i drugih tijela koji provode te programe

| (d) | obuhvaćaju ciljevi programa. |
| --- | --- |

(d)

obuhvaćaju ciljevi programa.

Preporučeni rok provedbe: objava programskih izvještaja za proračun za 2023. tijekom 2022. godine

Preporuka 3.2. – Kako bi se mogao izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti u odnosu na polaznu vrijednost, Komisija bi za sve programe trebala predložiti okvire uspješnosti koji bi sadržavali u nastavku navedene elemente u vezi s pokazateljima uspješnosti. U slučajevima u kojima Komisija smatra da to nije korisno za određeni pokazatelj, svoje bi stajalište trebala objasniti u programskim izvještajima.

| (a) | kvantitativne polazne vrijednosti kojima se određuje referentna godina za polaznu vrijednost |
| --- | --- |

(a)

kvantitativne polazne vrijednosti kojima se određuje referentna godina za polaznu vrijednost

| (b) | kvantitativne ključne etape |
| --- | --- |

(b)

kvantitativne ključne etape

| (c) | kvantitativne ciljne vrijednosti kojima se određuje referentna godina za ciljnu vrijednost |
| --- | --- |

(c)

kvantitativne ciljne vrijednosti kojima se određuje referentna godina za ciljnu vrijednost

| (d) | podatke čija je kvaliteta na odgovarajućoj razini kako bi se jednostavno mogao izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti u odnosu na polaznu vrijednost. |
| --- | --- |

(d)

podatke čija je kvaliteta na odgovarajućoj razini kako bi se jednostavno mogao izračunati napredak u dostizanju ciljne vrijednosti u odnosu na polaznu vrijednost.

Preporučeni rok provedbe: objava programskih izvještaja za proračun za 2023. tijekom 2022. godine

Preporuka 3.3. – Komisija bi trebala raditi na tome da pravodobno dobiva informacije o uspješnosti za sve pokazatelje uspješnosti, primjerice uvođenjem novih alata za izvješćivanje na internetskim platformama.

Ciljni rok provedbe: početak provedbe projekata 2021.

Preporuka 3.4. – Komisija bi trebala dokumentirati predložene ciljne vrijednosti kako bi proračunsko tijelo moglo procijeniti razinu njihove ambicioznosti. To uključuje predlaganje ciljnih vrijednosti za sve pokazatelje u programima potrošnje.

Preporučeni rok provedbe: objava programskih izvještaja za proračun za 2023. tijekom 2022. godine

Preporuka 3.5. – Komisija bi trebala dodatno unaprijediti pregled uspješnosti programa, i to posebice na sljedeće načine:

| (a) | primjenom jedne metode za izračun napretka u dostizanju ciljne vrijednosti u odnosu na polaznu vrijednost. U slučajevima u kojima Komisija smatra da to nije izvedivo za određeni pokazatelj, svoj bi pristup trebala objasniti u pregledu uspješnosti programa |
| --- | --- |

(a)

primjenom jedne metode za izračun napretka u dostizanju ciljne vrijednosti u odnosu na polaznu vrijednost. U slučajevima u kojima Komisija smatra da to nije izvedivo za određeni pokazatelj, svoj bi pristup trebala objasniti u pregledu uspješnosti programa

| (b) | objašnjavanjem osnove za odabir pokazatelja uspješnosti za svaki program. |
| --- | --- |

(b)

objašnjavanjem osnove za odabir pokazatelja uspješnosti za svaki program.

Ciljni rok provedbe: objava pregleda uspješnosti programa 2021. godine

---

(1)  Članak 317. Ugovora o funkcioniranju EU-a.

(2)  Vidjeti dokument Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019 – Working document – Part I – programme statements of operational expenditure – COM(2018)600 – May 2018 (Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. – Radni dokument – Dio I. – programski izvještaji o rashodima poslovanja – COM(2018)600 – svibanj 2018.).

(3)  Vidjeti dokument EU Budget 2014.–2020. Programmes’ Performance Overview – Extract from programme statements of operational expenditure Draft Budget 2019 – COM(2018)600 – May 2018 (Pregled uspješnosti programa potrošnje sredstava iz proračuna EU-a u razdoblju 2014.–2020. – Izvadak iz programskih izvještaja o rashodima poslovanja u sklopu nacrta proračuna za 2019. – COM(2018)600 – svibanj 2018.).

(4)  Napomena: u 5. preporuci u 3. poglavlju godišnjeg izvješća za 2016. (odlomak 3.77.) Sud je od Komisije zatražio da „u ključnim izvješćima o uspješnosti navede, na temelju podataka kojima raspolaže, jesu li pružene informacije o uspješnosti odgovarajuće kvalitete”.

(5)  Ciljne vrijednosti ovise o dostupnosti informacija, no u načelu su se temeljile na podatcima o relevantnom aspektu programa koje su bile dostupne 1. siječnja 2014.

(6)  Vidjeti primjerice dokument Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand (Mjerenje razlike do ciljnih vrijednosti utvrđenih za ciljeve održivog razvoja – procjena napretka zemalja OECD-a), lipanj 2017., OECD, str. 15., tablica 3.: Pros and cons of different normalisation procedures (Prednosti i nedostatci različitih postupaka normiranja).

(7)  Vidjeti radni dokument službi Komisije „Smjernice za bolju regulativu” , SWD(2017)350 final, 7. srpnja 2017., str. 26.

(8)  Kako je pojašnjeno u „metodološkoj bilješki” uz pregled uspješnosti programa, str. 2.

(9)  Redom nakon triju i četiriju od sedam godina.

(10)  Napomena: pri izračunu napretka u odnosu na polaznu vrijednost Sud je smatrao da je polazna vrijednost za pokazatelje jednaka nuli iako ta informacija nije uključena u programske izvještaje.

(11)  Trenutačno se radi na izmjeni relevantnog zakonodavstva kako bi se omogućilo izvješćivanje o djelomično provedenim operacijama.

(12)  Na temelju pet pokazatelja.

(13)  Uredba (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 855.).

(14)  Za definicije „ostvarenja”, „rezultata” i „učinka” vidjeti članak 2. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (srpanj 2018.) i str. 49. dokumenta „Smjernice za bolju regulativu”, (SWD(2017)350 final).

(15)  U nekim se slučajevima kategorizacija pokazatelja koju primjenjuje Sud razlikuje od one koju primjenjuje Komisija ili one koja je utvrđena u relevantnom zakonodavstvu EU-a.

(16)  Isti argument iznosi se i u dokumentu OECD Best Practices for Performance Budgeting (Najbolja praksa OECD-a u izradi proračuna temeljenog na uspješnosti) koji su izradili Uprava OECD-a za javno upravljanje i njegov Odbor za javno upravljanje (GOV/PGC/SBO(2018)7), 23. studenoga 2018. 3. primjer najbolje prakse uključuje sljedeće: „Vlada primjenjuje niz različitih mjera u pogledu uspješnosti, pritom uspostavljajući ravnotežu između potrebe za mjerenjem dugoročnih ishoda provedbe politika i potrebe za kratkoročnim praćenjem napretka.”

(17)  COM(2018) 600 – svibanj 2018.: „Nacrt općeg proračun Europske unije za financijsku godinu 2019.”, Working Document – Part 1 – programme statements of operational expenditure (Radni dokument – Dio I. – programski izvještaji o rashodima poslovanja), str. 5.

(18)  U relevantnim slučajevima, također i popratna politika koja nije povezana s potrošnjom (npr. zakonodavstvo EU-a).

(19)  Vidjeti, na primjer, sljedeću bilješku uz dva pokazatelja općih ciljeva za program humanitarne pomoći („broj smrtnih slučajeva uzrokovanih prirodnim katastrofama zabilježen u bazi podataka EM-DAT” i „broj zemalja za koje je na ljestvici INFORM Index rizik od katastrofa ocijenjen vrlo visokim”): „Valja napomenuti da vrlo važan dio godišnjih rezultata i kretanja u okviru tog pokazatelja ovisi o vanjskim čimbenicima koji su potpuno izvan kontrole Komisije. Teško je procijeniti konkretan doprinos kretanjima u okviru tog pokazatelja koji je ostvaren zahvaljujući humanitarnoj pomoći.”

(20)  Za sve su programe utvrđeni posebni ciljevi. Međutim, za neke programe nije utvrđen nijedan opći cilj.

(21)  „Broj stanovnika kojima je pružena pomoć kako bi prevladali kriznu situaciju koja utječe na njihove životne uvjete”.

(22)  Na primjer, u tablicama s podatcima o uspješnosti u Prilogu 11. godišnjeg izvješća o radu GU-a REGIO navedeno je sljedeće: „Kad je riječ o vrijednostima ključnih etapa u tablicama u nastavku, također valja napomenuti da je riječ tek o isključivo okvirnim procjenama koje se ne bi trebale upotrebljavati za utvrđivanje slučajeva nedovoljne uspješnosti”.

(23)  Na primjer, Instrument za razvojnu suradnju (IRS), 2. pokazatelj posebnog cilja br. 1: „udio učenika koji započnu obrazovanje u 1. razredu i koji napreduju do zadnjeg razreda osnovne škole, prikazan po spolu”, za koji je u povezanoj bilješci navedeno sljedeće: „Međutim, valja napomenuti da ovaj pokazatelj još nije dostupan: metodologija nije utvrđena te nisu dostupni relevantni podatci. Prema navodima Unesca, koji je predvodnik u području pokazatelja ciljeva održivog razvoja koji se odnose na obrazovanje, bit će potrebno tri do pet godina prije nego što bude bilo moguće upotrebljavati taj pokazatelj.”

(24)  „Preporuka Vijeća o davanju razrješnice Komisiji u odnosu na izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017.” , poglavlje 3., točka 3.

(25)  „Razrješnica za 2017.: Opći proračun EU-a – Komisija i izvršne agencije”, P8_TA(2019)0242, stavak 236.

(26)  Pri čemu dužina sveobuhvatne mreže željezničkih pruga u EU-u doseže više od 138 000 km.

(27)  Polazna vrijednost utvrđena je na 3,2 patentne prijave na 10 milijuna eura financijskih sredstava, a ciljna vrijednost na 3,0 patentne prijave.

(28)  https://www.eca.europa.eu

(29)  Sud je 2018. među ostalim objavio i devet publikacija koje se temelje na pregledima: dva panoramska pregleda, šest informativnih dokumenata i jedan kratki tematski pregled.

(30)  Naslovi 1.a („Konkurentnost za rast i zapošljavanje”), 1.b („Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”), 2. („Održivi rast: prirodni resursi”), 3. („Sigurnost i građanstvo”), 4. („Globalna Europa”) i 5. („Administracija”).

(31)  Napomena: tematska izvješća u kojima se obrađuje politika u području okoliša i klime navedena su u okviru naslova 2. u kasnijem dijelu ovog teksta.

PRILOG 3.1.

POPIS PROGRAMA OBUHVAĆENIH UZORKOM SUDA

| Naslov VFO-a | Pokrata | Naziv programa |
| --- | --- | --- |
| 1a | CEF | Instrument za povezivanje Europe |
| 1a | EFSU | Europski fond za strateška ulaganja |
| 1a | Erasmus+ | program Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport |
| 1a | Obzor 2020. | Okvirni program za istraživanja i inovacije |
| 1b | KF | Kohezijski fond |
| 1b | EFRR | Europski fond za regionalni razvoj |
| 1b | ESF | Europski socijalni fond |
| 1b | — | Fond europske pomoći za najpotrebitije |
| 2 | EPFRR | Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj |
| 2 | EFJP | Europski fond za jamstva u poljoprivredi |
| 2 | EFPR | Europski fond za pomorstvo i ribarstvo |
| 2 | LIFE | Program za okoliš i klimatske aktivnosti |
| 3 | — | Fond za azil, migracije i integraciju |
| 3 | — | program „Kreativna Europa” |
| 3 | — | program „Hrana i hrana za životinje” |
| 3 | — | Fond za unutarnju sigurnost |
| 4 | IRS | Instrument za razvojnu suradnju |
| 4 | ENI | Europski instrument za susjedstvo |
| 4 | IPA II | Instrument pretpristupne pomoći |
| 4 | — | Humanitarna pomoć |
| Posebni instrumenti | EGF | Europski fond za prilagodbu globalizaciji |
| Posebni instrumenti | FSEU | Fond solidarnosti Europske unije |
| Izvor: | Sud. |

Naslov VFO-a

Pokrata

Naziv programa

1a

CEF

Instrument za povezivanje Europe

1a

EFSU

Europski fond za strateška ulaganja

1a

Erasmus+

program Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport

1a

Obzor 2020.

Okvirni program za istraživanja i inovacije

1b

KF

Kohezijski fond

1b

EFRR

Europski fond za regionalni razvoj

1b

ESF

Europski socijalni fond

1b

—

Fond europske pomoći za najpotrebitije

2

EPFRR

Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj

2

EFJP

Europski fond za jamstva u poljoprivredi

2

EFPR

Europski fond za pomorstvo i ribarstvo

2

LIFE

Program za okoliš i klimatske aktivnosti

3

—

Fond za azil, migracije i integraciju

3

—

program „Kreativna Europa”

3

—

program „Hrana i hrana za životinje”

3

—

Fond za unutarnju sigurnost

4

IRS

Instrument za razvojnu suradnju

4

ENI

Europski instrument za susjedstvo

4

IPA II

Instrument pretpristupne pomoći

4

—

Humanitarna pomoć

Posebni instrumenti

EGF

Europski fond za prilagodbu globalizaciji

Posebni instrumenti

FSEU

Fond solidarnosti Europske unije

Izvor:

Sud.

PRILOG 3.2

PREPORUKE IZ 2018. PO DRŽAVAMA ČLANICAMA

| Broj tematskog izvješća | Naziv tematskog izvješća | Preporuka državama članicama – broj i područje/sažetak |
| --- | --- | --- |
| 5/2018 | Obnovljiva energija za održiv ruralni razvoj: znatan potencijal za sinergiju koji uglavnom ostaje neiskorišten | 1. | Procjena učinka buduće politike obnovljive energije na ruralna područja (tzv. „ruralno testiranje”, tj. uzimanje u obzir okolnosti u ruralnim područjima i njihovih potreba pri osmišljavanju buduće politike u području obnovljive energije) |

Broj tematskog izvješća

Naziv tematskog izvješća

Preporuka državama članicama – broj i područje/sažetak

5/2018

Obnovljiva energija za održiv ruralni razvoj: znatan potencijal za sinergiju koji uglavnom ostaje neiskorišten

1.

Procjena učinka buduće politike obnovljive energije na ruralna područja (tzv. „ruralno testiranje”, tj. uzimanje u obzir okolnosti u ruralnim područjima i njihovih potreba pri osmišljavanju buduće politike u području obnovljive energije)

| 5. | Bolji odabir projekata kojim se uzimaju u obzir dodana vrijednost za ruralna područja i održivost projekata |
| --- | --- |

5.

Bolji odabir projekata kojim se uzimaju u obzir dodana vrijednost za ruralna područja i održivost projekata

Napomena: 1. preporuka upućena je Komisiji u suradnji s državama članicama, a 5. preporuka upućena je Komisiji zajedno s državama članicama.

6/2018

Slobodno kretanje radnika – temeljna je sloboda zajamčena, ali boljim usmjeravanjem financijskih sredstava EU-a doprinijelo bi se mobilnosti radnika

| 1. | (a) Mjerenje razine osviještenosti građana o postojećim alatima za pružanje informacija o slobodi kretanja radnika i prijavljivanje diskriminacije |
| --- | --- |

1.

(a) Mjerenje razine osviještenosti građana o postojećim alatima za pružanje informacija o slobodi kretanja radnika i prijavljivanje diskriminacije

| 3. | Poboljšanje prikupljanja i uporabe podataka o obrascima mobilnosti i kretanjima radne snage i neuravnoteženostima na tržištu rada |
| --- | --- |

3.

Poboljšanje prikupljanja i uporabe podataka o obrascima mobilnosti i kretanjima radne snage i neuravnoteženostima na tržištu rada

| 5. | (b) Poboljšanje praćenja djelotvornosti osi EaSI-EURES, posebno kad je riječ o popunjavanju radnih mjesta s pomoću te mreže |
| --- | --- |

5.

(b) Poboljšanje praćenja djelotvornosti osi EaSI-EURES, posebno kad je riječ o popunjavanju radnih mjesta s pomoću te mreže

Napomena: točka (a) 1. preporuke, 3. preporuka i točka (b) 5. preporuke upućene su i Komisiji i državama članicama.

| 6. | Otklanjanje ograničenja portala za mobilnost pri zapošljavanju (portal EURES) |
| --- | --- |

6.

Otklanjanje ograničenja portala za mobilnost pri zapošljavanju (portal EURES)

8/2018

Potpora EU-a produktivnim ulaganjima u poduzeća – potrebno je staviti veći naglasak na trajnost

| 1. | (a) Promicanje trajnosti rezultata |
| --- | --- |

1.

(a) Promicanje trajnosti rezultata

| 2. | Vođenje računa o aspektu trajnosti u postupcima odabira |
| --- | --- |

2.

Vođenje računa o aspektu trajnosti u postupcima odabira

| 3. | Stavljanje naglaska na trajnost u praćenju i izvješćivanju |
| --- | --- |

3.

Stavljanje naglaska na trajnost u praćenju i izvješćivanju

| 4. | Vođenje računa o aspektu trajnosti u evaluacijama |
| --- | --- |

4.

Vođenje računa o aspektu trajnosti u evaluacijama

Napomena: 4. preporuka upućena je i Komisiji i državama članicama.

| 5. | (b) Dosljedno primjenjivanje jasnih korektivnih mjera |
| --- | --- |

5.

(b) Dosljedno primjenjivanje jasnih korektivnih mjera

9/2018

Javno-privatna partnerstva u EU-u: brojni nedostatci i ograničene koristi

| 1. | Trebalo bi prestati promicati intenzivniju i rašireniju uporabu JPP-ova dok se ne riješe utvrđeni problemi i uspješno ne provedu preporuke u nastavku |
| --- | --- |

1.

Trebalo bi prestati promicati intenzivniju i rašireniju uporabu JPP-ova dok se ne riješe utvrđeni problemi i uspješno ne provedu preporuke u nastavku

Napomena: 1. preporuka upućena je i Komisiji i državama članicama.

| 2. | Trebalo bi smanjiti financijski učinak kašnjenja i dogovaranja izmjena na trošak JPP-ova koji snosi javni partner |
| --- | --- |

2.

Trebalo bi smanjiti financijski učinak kašnjenja i dogovaranja izmjena na trošak JPP-ova koji snosi javni partner

| 3. | (a) Odabir opcije JPP-a trebalo bi temeljiti na pouzdanim komparativnim analizama najboljih opcija nabave |
| --- | --- |

3.

(a) Odabir opcije JPP-a trebalo bi temeljiti na pouzdanim komparativnim analizama najboljih opcija nabave

| 4. | (a) Uspostava jasnih politika i strategija o JPP-u |
| --- | --- |

4.

(a) Uspostava jasnih politika i strategija o JPP-u

| 5. | (b) Poboljšani okvir EU-a za veću djelotvornost projekata JPP-a |
| --- | --- |

5.

(b) Poboljšani okvir EU-a za veću djelotvornost projekata JPP-a

12/2018

Širokopojasni pristup internetu u državama članicama EU-a: postignut je određen napredak, ali neće se dosegnuti sve ciljne vrijednosti iz strategije Europa 2020.

| 2. | Strateško planiranje (tj. države članice trebale bi izraditi ažurirane planove u kojima će opisati na koji način namjeravaju dosegnuti ciljne vrijednosti na visokoj razini koje se odnose na širokopojasni pristup internetu nakon 2020.) |
| --- | --- |

2.

Strateško planiranje (tj. države članice trebale bi izraditi ažurirane planove u kojima će opisati na koji način namjeravaju dosegnuti ciljne vrijednosti na visokoj razini koje se odnose na širokopojasni pristup internetu nakon 2020.)

| 4. | Regulatorno okruženje (tj. države članice trebale bi preispitati ovlasti svojih nacionalnih regulatornih tijela u skladu s izmijenjenim regulatornim okvirom EU-a za telekomunikacije) |
| --- | --- |

4.

Regulatorno okruženje (tj. države članice trebale bi preispitati ovlasti svojih nacionalnih regulatornih tijela u skladu s izmijenjenim regulatornim okvirom EU-a za telekomunikacije)

21/2018

Odabir i praćenje projekata u okviru EFRR-a i ESF-a u razdoblju 2014.–2020. i dalje su uglavnom usmjereni na ostvarenja

| 1. | Odabir na temelju pristupa usmjerenog na rezultate (tj. države članice primjenjuju kriterije odabira u skladu s kojima korisnici moraju utvrditi najmanje jedan pravi pokazatelj rezultata i obaviti procjenu očekivanih rezultata i pokazatelja u okviru izvješća o procjeni projektnih prijava...) |
| --- | --- |

1.

Odabir na temelju pristupa usmjerenog na rezultate (tj. države članice primjenjuju kriterije odabira u skladu s kojima korisnici moraju utvrditi najmanje jedan pravi pokazatelj rezultata i obaviti procjenu očekivanih rezultata i pokazatelja u okviru izvješća o procjeni projektnih prijava...)

| 2. | (a) Praćenje na temelju pristupa usmjerenog na rezultate (tj. države članice trebale bi u sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava unijeti kvantificirane pokazatelje rezultata, koji bi doprinosili pokazateljima rezultatima koji su utvrđeni na razini operativnih programa) |
| --- | --- |

2.

(a) Praćenje na temelju pristupa usmjerenog na rezultate (tj. države članice trebale bi u sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava unijeti kvantificirane pokazatelje rezultata, koji bi doprinosili pokazateljima rezultatima koji su utvrđeni na razini operativnih programa)

33/2018

Borba protiv dezertifikacije u EU-u: sve veća prijetnja u pogledu koje je potrebno djelovati odlučnije

| 1. | Preporuka upućena „Komisiji u suradnji s državama članicama”: Razumijevanje degradacije zemljišta i dezertifikacije u EU-u |
| --- | --- |

1.

Preporuka upućena „Komisiji u suradnji s državama članicama”: Razumijevanje degradacije zemljišta i dezertifikacije u EU-u

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

PRILOG 3.3.

DETALJAN PRIKAZ STATUSA PREPORUKA ZA 2015. PO IZVJEŠĆIMA

| Tematsko izvješće | Naslov izvješća | Br. | Odlomak tematskog izvješća | Provedeno u potpunosti | Provedeno u većoj mjeri | Provedeno u određenoj mjeri | Nije provedeno | Nije bilo moguće provjeriti | Više nije relevantno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| br. 1/2015 | Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u Europi: od 2001. godine nema znatnih poboljšanja ni u pogledu modalnog udjela ni u pogledu uvjeta plovnosti | 1 | Odlomak 52., 1. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 2 | Odlomak 52., 1. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 3 | Odlomak 54., 2. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 4 | Odlomak 54., 2. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 5 | Odlomak 54., 2. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| br. 2/2015 | Financijska potpora EU-a uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u dunavskom slijevu: nužnost dodatnih napora u pomoći državama članicama da ostvare ciljeve politike otpadnih voda EU-a | 1 | Odlomak 108., 1. preporuka, točka (a) | | | | x | | |
| 2 | Odlomak 108., 1. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 108., 1. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 108., 1. preporuka, točka (d) | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 108., 1. preporuka, točka (e) | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 110., 2. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 7 | Odlomak 110., 2. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 8 | Odlomak 115., 3. preporuka, točka (a) | | | | x | | |
| 9 | Odlomak 115., 3. preporuka, točka (b) | | | | x | | |
| 10 | Odlomak 115., 3. preporuka, točka (c) | | x | | | | |
| 11 | Odlomak 115., 3. preporuka, točka (d) | | | x | | | |
| 12 | Odlomak 115., 3. preporuka, točka (e) | x | | | | | |
| 13 | Odlomak 117., 4. preporuka, točka (a) | | | | x | | |
| 14 | Odlomak 117., 4. preporuka, točka (b) | | x | | | | |
| 15 | Odlomak 119., 5. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 16 | Odlomak 119., 5. preporuka, točka (b) | | | | x | | |
| br. 3/2015 | Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje | 1 | Odlomak 89., 1. preporuka | | | | | x | |
| 2 | Odlomak 90., 2. preporuka | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 91., 3. preporuka | x | | | | | |
| br. 4/2015 | Tehnička pomoć: koji je njezin doprinos poljoprivredi i ruralnom razvoju? | 1 | Odlomak 90., 1. preporuka | | x | | | | |
| 2 | Odlomak 90., 2. preporuka | | | | x | | |
| 3 | Odlomak 90., 3. preporuka | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 93., 4. preporuka | | | x | | | |
| br. 5/2015 | Jesu li financijski instrumenti djelotvorno i perspektivno sredstvo u području ruralnog razvoja? | 1 | Odlomak 98., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 99., 2. preporuka | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 100., 3. preporuka | | x | | | | |
| 4 | Odlomak 101., 4. preporuka | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 102., 5. preporuka | | | | | x | |
| 6 | Odlomak 103., 6. preporuka | | | | | | x |
| br. 6/2015 | Cjelovitost i primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama | 1 | Odlomak 91., 1. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 2 | Odlomak 91., 1. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 91., 1. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 92., 2. preporuka | | | x | | | |
| 5 | Odlomak 93., 3. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 6 | Odlomak 93., 3. preporuka, točka (b) | | x | | | | |
| 7 | Odlomak 93., 3. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 8 | Odlomak 93., 3. preporuka, točka (d) | | | | | x | |
| 9 | Odlomak 93., 3. preporuka, točka (e) | | | | | x | |
| 10 | Odlomak 94., 4. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 11 | Odlomak 94., 4. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 12 | Odlomak 94., 4. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| 13 | Odlomak 94., 4. preporuka, točka (d) | | | | | x | |
| 14 | Odlomak 94., 4. preporuka, točka (e) | | | | | x | |
| 15 | Odlomak 94., 4. preporuka, točka (f) | | | | | x | |
| 16 | Odlomak 96., 5. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 17 | Odlomak 96., 5. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| | | 18 | Odlomak 96., 5. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| 19 | Odlomak 97., 6. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 20 | Odlomak 97., 6. preporuka, točka (b) | | | | | x | |
| 21 | Odlomak 97., 6. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| br. 7/2015 | Policijska misija Europske unije u Afganistanu: neujednačeni rezultati | 1 | Odlomak 81., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 85., 2. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 3 | Odlomak 85., 2. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 85., 2. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 7 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 8 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (d) | | | x | | | |
| 9 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (e) | | | x | | | |
| 10 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (f) | | | x | | | |
| 11 | Odlomak 87., 4. preporuka | | | | | x | |
| 12 | Odlomak 88., 5. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 13 | Odlomak 88., 5. preporuka, točka (b) | | x | | | | |
| br. 8/2015 | Pružaju li se financijskom potporom EU-a odgovarajuća rješenja za potrebe mikropoduzetnika? | 1 | Odlomak 68., 1. preporuka | | x | | | | |
| 2 | Odlomak 68., 2. preporuka | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 69., 3. preporuka | | x | | | | |
| 4 | Odlomak 72., 4. preporuka | | | | x | | |
| br. 9/2015 | Potpora Europske unije borbi protiv mučenja i ukidanju smrtne kazne | 1 | Odlomak 54., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 55., 2. preporuka | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 55., 3. preporuka | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 55., 4. preporuka | | | | x | | |
| 5 | Odlomak 56., 5. preporuka | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 56., 6. preporuka | | | | x | | |
| br. 10/2015 | Potrebno je uložiti više napora u rješavanje problema u vezi s javnom nabavom u rashodima EU-a za koheziju | 1 | Odlomak 99., 1. preporuka, točka (a) | | x | | | | |
| 2 | Odlomak 99., 1. preporuka, točka (b) | | | | | x | |
| 3 | Odlomak 100., 2. preporuka | | | | x | | |
| 4 | Odlomak 101., 3. preporuka | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 104., 4. preporuka | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 102., 5. preporuka | | x | | | | |
| 7 | Odlomak 105., 6. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 8 | Odlomak 105., 6. preporuka, točka (b) | | | | | x | |
| br. 11/2015 | Upravlja li Komisija dobro sporazumima o partnerstvu u ribarstvu? | 1 | Odlomak 90., 1. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 90., 1. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 3 | Odlomak 90., 1. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 90., 1. preporuka, točka (d) | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 90., 1. preporuka, točka (e) | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 93., 2. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 7 | Odlomak 93., 2. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 8 | Odlomak 93., 2. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 9 | Odlomak 95., 3. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 10 | Odlomak 95., 3. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 11 | Odlomak 95., 3. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| br. 12/2015 | Na ostvarivanje prioriteta EU-a u vezi s promicanjem ruralnog gospodarstva utemeljenog na znanju utječe neodgovarajuće upravljanje mjerama prijenosa znanja i savjetovanja | 1 | Odlomak 94., 1. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 2 | Odlomak 94., 1. preporuka, točka (b) | | x | | | | |
| 3 | Odlomak 94., 1. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| 4 | Odlomak 94., 1. preporuka, točka (d) | | x | | | | |
| 5 | Odlomak 96., 2. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 6 | Odlomak 96., 2. preporuka, točka (b) | | x | | | | |
| 7 | Odlomak 98., 3. preporuka, točka (a) | | x | | | | |
| 8 | Odlomak 98., 3. preporuka, točka (b) | | x | | | | |
| | | 9 | Odlomak 100., 4. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 10 | Odlomak 100., 4. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 11 | Odlomak 102., 5. preporuka | | x | | | | |
| br. 13/2015 | Potpora EU-a zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (Akcijskog plana za FLEGT) | 1 | Odlomak 58., 1. preporuka | | x | | | | |
| 2 | Odlomak 58., 2. preporuka | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 58., 3. preporuka | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 58., 4. preporuka | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 59., 5. preporuka | | x | | | | |
| 6 | Odlomak 59., 6. preporuka | x | | | | | |
| br. 14/2015 | Instrument ulaganja za afričke, karipske i pacifičke zemlje: ostvaruje li se njime dodana vrijednost? (EIB) | 1 | Odlomak 40., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 41., 2. preporuka | x | | | | | |
| br. 15/2015 | Potpora iz Instrumenta EU-a i AKP-a za energiju obnovljivim izvorima energije u istočnoj Africi | 1 | Odlomak 42., 1. preporuka, točka (i) | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 42., 1. preporuka, točka (ii) | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 43., 2. preporuka, točka (i) | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 43., 2. preporuka, točka (ii) | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 43., 2. preporuka, točka (iii) | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 43., 2. preporuka, točka (iv) | x | | | | | |
| 7 | Odlomak 43., 2. preporuka, točka (v) | x | | | | | |
| 8 | Odlomak 44., 3. preporuka, točka (i) | x | | | | | |
| 9 | Odlomak 44., 3. preporuka, točka (ii) | x | | | | | |
| br. 16/2015 | Povećanje sigurnosti opskrbe energijom razvojem unutarnjeg energetskog tržišta: nužni su dodatni napori | 1 | Odlomak 115., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 116., 2. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 3 | Odlomak 116., 2. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 117., 3. preporuka | | x | | | | |
| 5 | Odlomak 118., 4. preporuka | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 121., 5. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 7 | Odlomak 121., 5. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| | | 8 | Odlomak 122., 6. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 9 | Odlomak 122., 6. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 10 | Odlomak 122., 6. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 11 | Odlomak 123., 7. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 12 | Odlomak 123., 7. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 13 | Odlomak 123., 7. preporuka, točka (c) | | x | | | | |
| 14 | Odlomak 125., 8. preporuka | | x | | | | |
| 15 | Odlomak 126., 9. preporuka | | | x | | | |
| br. 17/2015 | Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate | 1 | Odlomak 81., 1. preporuka | | | | | x | |
| 2 | Odlomak 84., 2. preporuka, točka (a) | | x | | | | |
| 3 | Odlomak 84., 2. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 4 | Odlomak 84., 2. preporuka, točka (c) | | | x | | | |
| 5 | Odlomak 84., 2. preporuka, točka (d) | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 86., 3. preporuka | | x | | | | |
| br. 18/2015 | Financijska pomoć pružena zemljama u poteškoćama | 1 | Odlomak 182., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 183., 2. preporuka | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 184., 3. preporuka | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 189., 4. preporuka | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 190., 5. preporuka | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 191., 6. preporuka | x | | | | | |
| 7 | Odlomak 192., 7. preporuka | x | | | | | |
| 8 | Odlomak 194., 8. preporuka | x | | | | | |
| 9 | Odlomak 204., 9. preporuka | x | | | | | |
| br. 19/2015 | Za bolje pružanje tehničke pomoći Grčkoj potrebno je posvetiti više pozornosti rezultatima | 1 | Odlomak 75., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 76., 2. preporuka | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 76., 3. preporuka | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 76., 4. preporuka | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 76., 5. preporuka | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 78., 6. preporuka | x | | | | | |
| 7 | Odlomak 78., 7. preporuka | x | | | | | |
| br. 20/2015 | Isplativost potpore EU-a ruralnom razvoju za neproizvodna ulaganja u području poljoprivrede | 1 | Odlomak 74., 1. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 2 | Odlomak 74., 1. preporuka, točka (b) | | | | | x | |
| 3 | Odlomak 75., 2. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 4 | Odlomak 75., 2. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 77., 3. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 6 | Odlomak 77., 3. preporuka, točka (b) | | | | | x | |
| 7 | Odlomak 80., 4. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 8 | Odlomak 80., 4. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 9 | Odlomak 80., 4. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| 10 | Odlomak 80., 4. preporuka, točka (d) | x | | | | | |
| 11 | Odlomak 80., 4. preporuka, točka (e) | x | | | | | |
| 12 | Odlomak 81., 5. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 13 | Odlomak 81., 5. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| br. 21/2015 | Pregled rizika u vezi s pristupom usmjerenim na rezultate za mjere EU-a u području razvoja i suradnje | 1 | Odlomak 83., 1. preporuka | | x | | | | |
| 2 | Odlomak 83., 2. preporuka | | x | | | | |
| 3 | Odlomak 83., 3. preporuka | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 83., 4. preporuka | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 83., 5. preporuka | x | | | | | |
| br. 22/2015 | Nadzor EU-a nad agencijama za kreditni rejting uspješno je uspostavljen, ali još nije u potpunosti djelotvoran (ESMA) | 1 | Odlomak 110., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 110., 2. preporuka | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 110., 3. preporuka | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 110., 4. preporuka | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 110., 5. preporuka | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 110., 6. preporuka | | | x | | | |
| 7 | Odlomak 110., 7. preporuka | | | x | | | |
| 8 | Odlomak 110., 8. preporuka | x | | | | | |
| br. 23/2015 | Kakvoća vode u dunavskom slijevu: ostvaren je napredak u provedbi Okvirne direktive o vodama, ali potrebni su dodatni napori | 1 | Odlomak 172., 1. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 172., 1. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 3 | Odlomak 172., 1. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 172., 1. preporuka, točka (d) | | | | | x | |
| 5 | Odlomak 172., 1. preporuka, točka (e) | | | | | x | |
| 6 | Odlomak 172., 1. preporuka, točka (f) | | | | | x | |
| 7 | Odlomak 182., 2. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 8 | Odlomak 182., 2. preporuka, točka (b) | | | | | x | |
| 9 | Odlomak 182., 2. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| 10 | Odlomak 182., 2. preporuka, točka (d) | | | | | x | |
| 11 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 12 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 13 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 14 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (d) | | | x | | | |
| 15 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (e) | | | x | | | |
| 16 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (f) | | | | | x | |
| 17 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (g) | | | | | x | |
| br. 24/2015 | Borba protiv prijevara unutar Zajednice u području PDV-a: potrebno je odlučnije djelovati | 1 | Odlomak 113., 1. preporuka | x | | | | | |
| 2 | Odlomak 114., 2. preporuka | | | | | x | |
| 3 | Odlomak 114., 3. preporuka | x | | | | | |
| 4 | Odlomak 115., 4. preporuka, točka (a) | x | | | | | |
| 5 | Odlomak 115., 4. preporuka, točka (b) | x | | | | | |
| 6 | Odlomak 115., 4. preporuka, točka (c) | x | | | | | |
| 7 | Odlomak 115., 4. preporuka, točka (d) | x | | | | | |
| 8 | Odlomak 115., 4. preporuka, točka (e) | x | | | | | |
| 9 | Odlomak 116., 5. preporuka | | | | | x | |
| 10 | Odlomak 116., 6. preporuka | | | | x | | |
| 11 | Odlomak 117., 7. preporuka | | | | x | | |
| 12 | Odlomak 118., 8. preporuka | x | | | | | |
| 13 | Odlomak 118., 9. preporuka | | | | | x | |
| 14 | Odlomak 118., 10. preporuka | | | | | x | |
| 15 | Odlomak 119., 11. preporuka | | | | | x | |
| 16 | Odlomak 120., 12. preporuka | x | | | | | |
| 17 | Odlomak 121., 13. preporuka | x | | | | | |
| 18 | Odlomak 122., 14. preporuka | | | | | x | |
| br. 25/2015 | Potpora EU-a ruralnoj infrastrukturi: moguće je ostvariti znatno veću vrijednost za uloženi novac | 1 | Odlomak 101., 1. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 2 | Odlomak 101., 1. preporuka, točka (b) | | | x | | | |
| 3 | Odlomak 101., 1. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| 4 | Odlomak 101., 1. preporuka, točka (d) | | | x | | | |
| 5 | Odlomak 106., 2. preporuka, točka (a) | | | | | x | |
| 6 | Odlomak 106., 2. preporuka, točka (b) | | x | | | | |
| 7 | Odlomak 106., 2. preporuka, točka (c) | | | | | x | |
| | | 8 | Odlomak 106., 2. preporuka, točka (d) | | | | | x | |
| 9 | Odlomak 109., 3. preporuka, točka (a) | | | x | | | |
| 10 | Odlomak 109., 3. preporuka, točka (b) | | | | | x | |

Tematsko izvješće

Naslov izvješća

Br.

Odlomak tematskog izvješća

Provedeno u potpunosti

Provedeno u većoj mjeri

Provedeno u određenoj mjeri

Nije provedeno

Nije bilo moguće provjeriti

Više nije relevantno

br. 1/2015

Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u Europi: od 2001. godine nema znatnih poboljšanja ni u pogledu modalnog udjela ni u pogledu uvjeta plovnosti

1

Odlomak 52., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 52., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 54., 2. preporuka, točka (a)

x

4

Odlomak 54., 2. preporuka, točka (b)

x

5

Odlomak 54., 2. preporuka, točka (c)

x

br. 2/2015

Financijska potpora EU-a uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u dunavskom slijevu: nužnost dodatnih napora u pomoći državama članicama da ostvare ciljeve politike otpadnih voda EU-a

1

Odlomak 108., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 108., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 108., 1. preporuka, točka (c)

x

4

Odlomak 108., 1. preporuka, točka (d)

x

5

Odlomak 108., 1. preporuka, točka (e)

x

6

Odlomak 110., 2. preporuka, točka (a)

x

7

Odlomak 110., 2. preporuka, točka (b)

x

8

Odlomak 115., 3. preporuka, točka (a)

x

9

Odlomak 115., 3. preporuka, točka (b)

x

10

Odlomak 115., 3. preporuka, točka (c)

x

11

Odlomak 115., 3. preporuka, točka (d)

x

12

Odlomak 115., 3. preporuka, točka (e)

x

13

Odlomak 117., 4. preporuka, točka (a)

x

14

Odlomak 117., 4. preporuka, točka (b)

x

15

Odlomak 119., 5. preporuka, točka (a)

x

16

Odlomak 119., 5. preporuka, točka (b)

x

br. 3/2015

Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje

1

Odlomak 89., 1. preporuka

x

2

Odlomak 90., 2. preporuka

x

3

Odlomak 91., 3. preporuka

x

br. 4/2015

Tehnička pomoć: koji je njezin doprinos poljoprivredi i ruralnom razvoju?

1

Odlomak 90., 1. preporuka

x

2

Odlomak 90., 2. preporuka

x

3

Odlomak 90., 3. preporuka

x

4

Odlomak 93., 4. preporuka

x

br. 5/2015

Jesu li financijski instrumenti djelotvorno i perspektivno sredstvo u području ruralnog razvoja?

1

Odlomak 98., 1. preporuka

x

2

Odlomak 99., 2. preporuka

x

3

Odlomak 100., 3. preporuka

x

4

Odlomak 101., 4. preporuka

x

5

Odlomak 102., 5. preporuka

x

6

Odlomak 103., 6. preporuka

x

br. 6/2015

Cjelovitost i primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama

1

Odlomak 91., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 91., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 91., 1. preporuka, točka (c)

x

4

Odlomak 92., 2. preporuka

x

5

Odlomak 93., 3. preporuka, točka (a)

x

6

Odlomak 93., 3. preporuka, točka (b)

x

7

Odlomak 93., 3. preporuka, točka (c)

x

8

Odlomak 93., 3. preporuka, točka (d)

x

9

Odlomak 93., 3. preporuka, točka (e)

x

10

Odlomak 94., 4. preporuka, točka (a)

x

11

Odlomak 94., 4. preporuka, točka (b)

x

12

Odlomak 94., 4. preporuka, točka (c)

x

13

Odlomak 94., 4. preporuka, točka (d)

x

14

Odlomak 94., 4. preporuka, točka (e)

x

15

Odlomak 94., 4. preporuka, točka (f)

x

16

Odlomak 96., 5. preporuka, točka (a)

x

17

Odlomak 96., 5. preporuka, točka (b)

x

18

Odlomak 96., 5. preporuka, točka (c)

x

19

Odlomak 97., 6. preporuka, točka (a)

x

20

Odlomak 97., 6. preporuka, točka (b)

x

21

Odlomak 97., 6. preporuka, točka (c)

x

br. 7/2015

Policijska misija Europske unije u Afganistanu: neujednačeni rezultati

1

Odlomak 81., 1. preporuka

x

2

Odlomak 85., 2. preporuka, točka (a)

x

3

Odlomak 85., 2. preporuka, točka (b)

x

4

Odlomak 85., 2. preporuka, točka (c)

x

5

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (a)

x

6

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (b)

x

7

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (c)

x

8

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (d)

x

9

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (e)

x

10

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (f)

x

11

Odlomak 87., 4. preporuka

x

12

Odlomak 88., 5. preporuka, točka (a)

x

13

Odlomak 88., 5. preporuka, točka (b)

x

br. 8/2015

Pružaju li se financijskom potporom EU-a odgovarajuća rješenja za potrebe mikropoduzetnika?

1

Odlomak 68., 1. preporuka

x

2

Odlomak 68., 2. preporuka

x

3

Odlomak 69., 3. preporuka

x

4

Odlomak 72., 4. preporuka

x

br. 9/2015

Potpora Europske unije borbi protiv mučenja i ukidanju smrtne kazne

1

Odlomak 54., 1. preporuka

x

2

Odlomak 55., 2. preporuka

x

3

Odlomak 55., 3. preporuka

x

4

Odlomak 55., 4. preporuka

x

5

Odlomak 56., 5. preporuka

x

6

Odlomak 56., 6. preporuka

x

br. 10/2015

Potrebno je uložiti više napora u rješavanje problema u vezi s javnom nabavom u rashodima EU-a za koheziju

1

Odlomak 99., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 99., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 100., 2. preporuka

x

4

Odlomak 101., 3. preporuka

x

5

Odlomak 104., 4. preporuka

x

6

Odlomak 102., 5. preporuka

x

7

Odlomak 105., 6. preporuka, točka (a)

x

8

Odlomak 105., 6. preporuka, točka (b)

x

br. 11/2015

Upravlja li Komisija dobro sporazumima o partnerstvu u ribarstvu?

1

Odlomak 90., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 90., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 90., 1. preporuka, točka (c)

x

4

Odlomak 90., 1. preporuka, točka (d)

x

5

Odlomak 90., 1. preporuka, točka (e)

x

6

Odlomak 93., 2. preporuka, točka (a)

x

7

Odlomak 93., 2. preporuka, točka (b)

x

8

Odlomak 93., 2. preporuka, točka (c)

x

9

Odlomak 95., 3. preporuka, točka (a)

x

10

Odlomak 95., 3. preporuka, točka (b)

x

11

Odlomak 95., 3. preporuka, točka (c)

x

br. 12/2015

Na ostvarivanje prioriteta EU-a u vezi s promicanjem ruralnog gospodarstva utemeljenog na znanju utječe neodgovarajuće upravljanje mjerama prijenosa znanja i savjetovanja

1

Odlomak 94., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 94., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 94., 1. preporuka, točka (c)

x

4

Odlomak 94., 1. preporuka, točka (d)

x

5

Odlomak 96., 2. preporuka, točka (a)

x

6

Odlomak 96., 2. preporuka, točka (b)

x

7

Odlomak 98., 3. preporuka, točka (a)

x

8

Odlomak 98., 3. preporuka, točka (b)

x

9

Odlomak 100., 4. preporuka, točka (a)

x

10

Odlomak 100., 4. preporuka, točka (b)

x

11

Odlomak 102., 5. preporuka

x

br. 13/2015

Potpora EU-a zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (Akcijskog plana za FLEGT)

1

Odlomak 58., 1. preporuka

x

2

Odlomak 58., 2. preporuka

x

3

Odlomak 58., 3. preporuka

x

4

Odlomak 58., 4. preporuka

x

5

Odlomak 59., 5. preporuka

x

6

Odlomak 59., 6. preporuka

x

br. 14/2015

Instrument ulaganja za afričke, karipske i pacifičke zemlje: ostvaruje li se njime dodana vrijednost? (EIB)

1

Odlomak 40., 1. preporuka

x

2

Odlomak 41., 2. preporuka

x

br. 15/2015

Potpora iz Instrumenta EU-a i AKP-a za energiju obnovljivim izvorima energije u istočnoj Africi

1

Odlomak 42., 1. preporuka, točka (i)

x

2

Odlomak 42., 1. preporuka, točka (ii)

x

3

Odlomak 43., 2. preporuka, točka (i)

x

4

Odlomak 43., 2. preporuka, točka (ii)

x

5

Odlomak 43., 2. preporuka, točka (iii)

x

6

Odlomak 43., 2. preporuka, točka (iv)

x

7

Odlomak 43., 2. preporuka, točka (v)

x

8

Odlomak 44., 3. preporuka, točka (i)

x

9

Odlomak 44., 3. preporuka, točka (ii)

x

br. 16/2015

Povećanje sigurnosti opskrbe energijom razvojem unutarnjeg energetskog tržišta: nužni su dodatni napori

1

Odlomak 115., 1. preporuka

x

2

Odlomak 116., 2. preporuka, točka (a)

x

3

Odlomak 116., 2. preporuka, točka (b)

x

4

Odlomak 117., 3. preporuka

x

5

Odlomak 118., 4. preporuka

x

6

Odlomak 121., 5. preporuka, točka (a)

x

7

Odlomak 121., 5. preporuka, točka (b)

x

8

Odlomak 122., 6. preporuka, točka (a)

x

9

Odlomak 122., 6. preporuka, točka (b)

x

10

Odlomak 122., 6. preporuka, točka (c)

x

11

Odlomak 123., 7. preporuka, točka (a)

x

12

Odlomak 123., 7. preporuka, točka (b)

x

13

Odlomak 123., 7. preporuka, točka (c)

x

14

Odlomak 125., 8. preporuka

x

15

Odlomak 126., 9. preporuka

x

br. 17/2015

Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate

1

Odlomak 81., 1. preporuka

x

2

Odlomak 84., 2. preporuka, točka (a)

x

3

Odlomak 84., 2. preporuka, točka (b)

x

4

Odlomak 84., 2. preporuka, točka (c)

x

5

Odlomak 84., 2. preporuka, točka (d)

x

6

Odlomak 86., 3. preporuka

x

br. 18/2015

Financijska pomoć pružena zemljama u poteškoćama

1

Odlomak 182., 1. preporuka

x

2

Odlomak 183., 2. preporuka

x

3

Odlomak 184., 3. preporuka

x

4

Odlomak 189., 4. preporuka

x

5

Odlomak 190., 5. preporuka

x

6

Odlomak 191., 6. preporuka

x

7

Odlomak 192., 7. preporuka

x

8

Odlomak 194., 8. preporuka

x

9

Odlomak 204., 9. preporuka

x

br. 19/2015

Za bolje pružanje tehničke pomoći Grčkoj potrebno je posvetiti više pozornosti rezultatima

1

Odlomak 75., 1. preporuka

x

2

Odlomak 76., 2. preporuka

x

3

Odlomak 76., 3. preporuka

x

4

Odlomak 76., 4. preporuka

x

5

Odlomak 76., 5. preporuka

x

6

Odlomak 78., 6. preporuka

x

7

Odlomak 78., 7. preporuka

x

br. 20/2015

Isplativost potpore EU-a ruralnom razvoju za neproizvodna ulaganja u području poljoprivrede

1

Odlomak 74., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 74., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 75., 2. preporuka, točka (a)

x

4

Odlomak 75., 2. preporuka, točka (b)

x

5

Odlomak 77., 3. preporuka, točka (a)

x

6

Odlomak 77., 3. preporuka, točka (b)

x

7

Odlomak 80., 4. preporuka, točka (a)

x

8

Odlomak 80., 4. preporuka, točka (b)

x

9

Odlomak 80., 4. preporuka, točka (c)

x

10

Odlomak 80., 4. preporuka, točka (d)

x

11

Odlomak 80., 4. preporuka, točka (e)

x

12

Odlomak 81., 5. preporuka, točka (a)

x

13

Odlomak 81., 5. preporuka, točka (b)

x

br. 21/2015

Pregled rizika u vezi s pristupom usmjerenim na rezultate za mjere EU-a u području razvoja i suradnje

1

Odlomak 83., 1. preporuka

x

2

Odlomak 83., 2. preporuka

x

3

Odlomak 83., 3. preporuka

x

4

Odlomak 83., 4. preporuka

x

5

Odlomak 83., 5. preporuka

x

br. 22/2015

Nadzor EU-a nad agencijama za kreditni rejting uspješno je uspostavljen, ali još nije u potpunosti djelotvoran (ESMA)

1

Odlomak 110., 1. preporuka

x

2

Odlomak 110., 2. preporuka

x

3

Odlomak 110., 3. preporuka

x

4

Odlomak 110., 4. preporuka

x

5

Odlomak 110., 5. preporuka

x

6

Odlomak 110., 6. preporuka

x

7

Odlomak 110., 7. preporuka

x

8

Odlomak 110., 8. preporuka

x

br. 23/2015

Kakvoća vode u dunavskom slijevu: ostvaren je napredak u provedbi Okvirne direktive o vodama, ali potrebni su dodatni napori

1

Odlomak 172., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 172., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 172., 1. preporuka, točka (c)

x

4

Odlomak 172., 1. preporuka, točka (d)

x

5

Odlomak 172., 1. preporuka, točka (e)

x

6

Odlomak 172., 1. preporuka, točka (f)

x

7

Odlomak 182., 2. preporuka, točka (a)

x

8

Odlomak 182., 2. preporuka, točka (b)

x

9

Odlomak 182., 2. preporuka, točka (c)

x

10

Odlomak 182., 2. preporuka, točka (d)

x

11

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (a)

x

12

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (b)

x

13

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (c)

x

14

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (d)

x

15

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (e)

x

16

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (f)

x

17

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (g)

x

br. 24/2015

Borba protiv prijevara unutar Zajednice u području PDV-a: potrebno je odlučnije djelovati

1

Odlomak 113., 1. preporuka

x

2

Odlomak 114., 2. preporuka

x

3

Odlomak 114., 3. preporuka

x

4

Odlomak 115., 4. preporuka, točka (a)

x

5

Odlomak 115., 4. preporuka, točka (b)

x

6

Odlomak 115., 4. preporuka, točka (c)

x

7

Odlomak 115., 4. preporuka, točka (d)

x

8

Odlomak 115., 4. preporuka, točka (e)

x

9

Odlomak 116., 5. preporuka

x

10

Odlomak 116., 6. preporuka

x

11

Odlomak 117., 7. preporuka

x

12

Odlomak 118., 8. preporuka

x

13

Odlomak 118., 9. preporuka

x

14

Odlomak 118., 10. preporuka

x

15

Odlomak 119., 11. preporuka

x

16

Odlomak 120., 12. preporuka

x

17

Odlomak 121., 13. preporuka

x

18

Odlomak 122., 14. preporuka

x

br. 25/2015

Potpora EU-a ruralnoj infrastrukturi: moguće je ostvariti znatno veću vrijednost za uloženi novac

1

Odlomak 101., 1. preporuka, točka (a)

x

2

Odlomak 101., 1. preporuka, točka (b)

x

3

Odlomak 101., 1. preporuka, točka (c)

x

4

Odlomak 101., 1. preporuka, točka (d)

x

5

Odlomak 106., 2. preporuka, točka (a)

x

6

Odlomak 106., 2. preporuka, točka (b)

x

7

Odlomak 106., 2. preporuka, točka (c)

x

8

Odlomak 106., 2. preporuka, točka (d)

x

9

Odlomak 109., 3. preporuka, točka (a)

x

10

Odlomak 109., 3. preporuka, točka (b)

x

PRILOG 3.4

OSTVARENA POBOLJŠANJA I PREOSTALI NEDOSTATCI OBUHVAĆENI DJELOMIČNO PROVEDENIM PREPORUKAMA PO IZVJEŠĆIMA

| Tematsko izvješće | Naslov izvješća | Br. | Odlomak tematskog izvješća | Završna procjena koju je iznio Sud | Poboljšanja | Nedostatci |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| br. 1/2015 | Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u Europi: od 2001. godine nema znatnih poboljšanja ni u pogledu modalnog udjela ni u pogledu uvjeta plovnosti | 2 | Odlomak 52., 1. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | Kriteriji za dodjelu ugovora na temelju poziva na podnošenje prijedloga za financiranje iz CEF-a, uključujući pozive kojima se prednost daje unutarnjim plovnim putovima, odnose se na relevantnost, pripremljenost, učinak i kvalitetu predloženih mjera. | Nema poboljšanja u pogledu ESI fondova. Komisija ne može državama članicama naložiti odabir relevantnijih ili razrađenijih projekata. Komisija ne usmjerava financijska sredstva na projekte s već razrađenim planovima za uklanjanje obližnjih uskih grla. |
| 3 | Odlomak 54., 2. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija provodi studije povezane s potencijalom vodnog prijevoza. Godišnji planovi rada za koridore osnovne mreže sadržavaju informacije o mogućim koristima koje bi se ostvarile plovidbom unutarnjim vodama. | Nema dokaza o djelotvornoj koordinaciji napora među različitim državama članicama. |
| 4 | Odlomak 54., 2. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | Godišnji planovi rada za koridore osnovne mreže finaliziraju se u suradnji s državama članicama i njima se uzimaju u obzir najnovije informacije zaprimljene od država članica i dionika, kao i rezultati posljednjih raspisanih poziva na podnošenje prijedloga. | Nema dokaza da su Komisija i države članice dogovorile određene i ostvarive ciljeve te precizne ključne etape za uklanjanje uskih grla na koridorima, da je koordinacija među različitim državama članicama djelotvorna i da je moguće zajamčiti provedbu donesenih godišnjih planova rada za koridore osnovne mreže. |
| br. 2/2015 | Financijska potpora EU-a uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u dunavskom slijevu: nužnost dodatnih napora u pomoći državama članicama da ostvare ciljeve politike otpadnih voda EU-a | 6 | Odlomak 110., 2. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Za aglomeracije veće od 2000 ES novim se obrascima za izvješćivanje u skladu s člankom 17. Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda pružaju informacije o prognoziranim ulaganjima u svrhu ispunjavanja zahtjeva propisanih Direktivom. | Takve se informacije ne prikupljaju za aglomeracije manje od 2000 ES. |
| 10 | Odlomak 115., 3. preporuka, točka (c) | Provedeno u većoj mjeri | Provedena je posebna studija. Preporuke koje su iznesene na temelju te studije trenutačno se razmatraju u okviru evaluacije Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. | Još se čeka zaključak GU-a ENV u vezi s preporukom Suda o potrebi za uvođenjem obveze mjerenja prelijevanja. |
| 11 | Odlomak 115., 3. preporuka, točka (d) | Provedeno u određenoj mjeri | Poboljšana je kvaliteta analize troškova i koristi, čime je u nekim slučajevima omogućeno smanjenje prekomjerno velikih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda. | I dalje postoji rizik od prekomjerno velikih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda. |
| 14 | Odlomak 117., 4. preporuka, točka (b) | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je u ožujku 2016. donijela prijedlog Uredbe o gnojidbenim proizvodima. | Izmijenjena Uredba o gnojidbenim proizvodima još nije donesena. Uključivanje mulja iz otpadnih voda na popis gnojiva ovisi o rezultatima tehničke studije koja je u tijeku. |
| br. 04/2015 | Tehnička pomoć: koji je njezin doprinos poljoprivredi i ruralnom razvoju? | 1 | Odlomak 90., 1. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je službeno provela predmetnu preporuku Suda. Kako bi pojasnila opseg i primjenu tehničke pomoći, Komisija je izdala smjernice za države članice. Kako bi pratila način na koji države članice upotrebljavaju tehničku pomoć (osim za nacionalne ruralne mreže), Komisija je (prema preporuci Suda) u tablicu za izvješćivanje uvela podjelu na administrativne i ostale troškove.
  Državama članicama pružene su smjernice o opsegu i prihvatljivim troškovima tehničke pomoći. Komisija je uvela predloženu podjelu na administrativne i ostale troškove u tablici za praćenje tehničke pomoći. | Upitna je dodana vrijednost mjera koje su poduzete nakon iznošenja preporuke.
  Komisija je provela 1. preporuku (pojašnjavanje i praćenje), no mjerom koju je poduzela nije se riješilo povezano pitanje izneseno u izvješću Suda koje se odnosilo na to da velik udio rashoda država članica za tehničku pomoć „zapravo odgovara proračunskoj potpori”. Uporaba tehničke pomoći za opće administrativne troškove nije protivna odredbama relevantnih uredbi EU-a te je Komisija stoga dopušta. U okviru praćenja, pravilno ocjenjivanje tih troškova i usporedba među državama članicama mogu pomoći u utvrđivanju najbolje/najgore prakse koja će se uključiti u smjernice i preporuke za države članice. |
| 4 | Odlomak 93., 4. preporuka | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija je iznijela preporuku svim državama članicama da uspostave odgovarajući sustav uspješnosti za procjenu doprinosa tehničke pomoći provedbi relevantne politike, uključujući ciljeve SMART. | U skladu s dokazima kojima raspolažu revizori, Komisija nije poduzela dovoljno mjera za uspostavu okvira uspješnosti na vlastitoj razini. Komisija je u preporuci iznesenoj u dopisu s primjedbama u okviru odobrenja programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014. – 2020. poticala države članice da uspostave odgovarajuće pokazatelje za tehničku pomoć, ali to nije obvezno. Komisija nije stavila na raspolaganje nikakve informacije o stanju primjene okvira uspješnosti na razini država članica. Bilo je dostupno vrlo malo obveznih podataka o praćenju te ti podaci nisu korišteni u praksi. Pokazatelji za nacionalnu ruralnu mrežu i ostale troškove (kojima se pokriva i potpora jačanju kapaciteta u okviru tehničke pomoći) nisu uravnoteženi uzimajući u obzir relativnu količinu rashoda povezanih s tim stavkama. |
| br. 5/2015 | Jesu li financijski instrumenti djelotvorno i perspektivno sredstvo u području ruralnog razvoja? | 3 | Odlomak 100., 3. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Poboljšana je usklađenost financijske poluge s posebnim ciljnim skupinama u ruralnom razvoju i standardnom financijskom polugom u visini od 5 koja je predviđena novim jamstvenim instrumentom EIF-a za poljoprivredu i ruralni razvoj (tj. 1 euro uložen iz fonda EU-a dovodi do ukupnog ulaganja od 5 eura). Povećani su učinci obnovljivosti financiranja povezani sa strožim upravljanjem fondovima i manje izraženom prekomjernom kapitalizacijom. | Komisija nije odredila točne ciljeve za učinke obnovljivosti. Još nije utvrđen stvarni učinak strožeg upravljanja fondovima na učinke obnovljivosti financiranja. |
| br. 6/2015 | Cjelovitost i primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama | 1 | Odlomak 91., 1. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Prema podatcima iz svibnja 2019. radna skupina za robne izvedenice u suradnji s članovima ESMA-e (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) i Komisijom (GU FISMA) radila je na razvoju dodatnih aktivnosti. Komisija će početkom 2020. u okviru preispitivanja Direktive o tržištima financijskih instrumenata (MiFID) u sredini razdoblja provesti ponovnu procjenu potencijalnih rizika povezanih s odobravanjem oslobođenja trgovaca i manjih sudionika na tržištu od obveza propisanih paketom MiFID II. | Još se čekaju rezultati procjene rizika i potencijalne korektivne mjere. |
| 4 | Odlomak 92., 2. preporuka | Provedeno u određenoj mjeri | Relevantna studija, koja će biti osnova za procjenu pravnog statusa sustava EU-a za trgovanje emisijama, dovršena je i odobrena u prosincu 2018. Ta bi studija Komisiji omogućila da analizira način na koji je potrebno reagirati. | Komisija još uvijek nije analizirala pravnu prirodu emisijskih jedinica i njihove koristi ili nedostatke te stoga nije svjesna potrebe za djelovanjem i vrste mogućeg djelovanja. |
| 5 | Odlomak 93., 3. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Primjenjuju se Direktiva o tržištu financijskih instrumenata (MiFID II) i Uredba o zlouporabi tržišta, čime se status svih emisijskih jedinica u okviru ETS-a mijenja u financijske instrumente. To uključuje i izvješćivanje i prikupljanje podataka, čime se olakšava kontrola transakcija u okviru sustava trgovanja emisijama. Primjenom mehanizma obrnute naplate PDV-a u većini država članica smanjuje se rizik od prijevara povezanih s PDV-om. | Komisija još uvijek nije pružila analizu i (korektivni) odgovor na novoprimjenjivi paket Direktive o tržištu financijskih instrumenata (MiFID II). Osim toga, i dalje postoji nedostatak prekogranične koordinacije. |
| 6 | Odlomak 93., 3. preporuka, točka (b) | Provedeno u većoj mjeri | Poboljšan je okvir za kontrolu u skladu s Direktivom MiFID II i nacrt nove Uredbe o registru. Informacije se razmjenjuju u većoj mjeri i sustavnije, Komisija pruža smjernice državama članicama i obavlja koordinaciju. | Paket MiFID II trenutačno se primjenjuje te ga je potrebno procijeniti u vidu njegovih rezultata. Komisija je donijela novu Uredbu o Registru te se trenutačno, nakon razdoblja zakonodavnog nadzora do 12. svibnja 2019., čeka njezino objavljivanje u Službenom listu EU-a. Uredba će se primjenjivati od 2021. te će se tek tada moći procijeniti. |
| br. 7/2015 | Policijska misija Europske unije u Afganistanu: neujednačeni rezultati | 2 | Odlomak 85., 2. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Postoje dokazi o izradi programa osposobljavanja prije razmještanja za međunarodno ugovorno i upućeno osoblje. | Nema dokaza o stvarnim tečajevima osposobljavanja. Nisu utvrđeni elementi specifični za pojedinačne zemlje. Nema dokaza da je pruženo osposobljavanje prije razmještanja za lokalno osoblje. |
| 6 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | Osoblje misije poboljšalo je svoje poznavanje lokalne kulture u okviru posebnog tečaja osposobljavanja. | Raspoloživi dokazi ne upućuju na provedbu preporuke za lokalne predavače i polaznike. |
| 8 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (d) | Provedeno u određenoj mjeri | Subjekt revizije pružio je određene dokaze o obavljanju procjene potreba za aktivnostima mentoriranja. | Nisu pronađeni dokazi kojima bi se potvrdilo postojanje dokumenata o mentoriranju, ključnih etapa mentoriranja i dnevnika mentora. |
| 9 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (e) | Provedeno u određenoj mjeri | Potrebne su pisane informacije o primopredaji od svih zaposlenika na odlasku, uz posebne smjernice za različite ciljane skupine i situacije. | U popratnoj dokumentaciji nisu pronađene posebne smjernice za primopredaju za mentore. |
| 10 | Odlomak 86., 3. preporuka, točka (f) | Provedeno u određenoj mjeri | ESVD je uveo unaprijeđeni pristup za jačanje povezanosti provedbenih planova misije i operativnog planiranja/praćenja. | Revizori nisu utvrdili da postoje posebne upute za postizanje sinergije i dokazi o postojanju sinergije s aktivnostima mentoriranja, kao ni upute za jasno povezivanje ciljeva projekta s ključnim etapama u okviru provedbenog plana misije i dokazi o takvom povezivanju. |
| 12 | Odlomak 88., 5. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | I Komisija i ESVD poboljšali su svoje smjernice kojima su obuhvaćeni rizici povezani sa zaključivanjem misije. Već se radi na uspostavi elemenata standardizirane središnje potpore koje pruža sjedište ili su takvi elementi djelomično uspostavljeni, npr. platforma za potporu misijama. | Još nije razvijena sveobuhvatna i zajednička strategija ESVD-a i Komisije za smanjenje i zaključivanje misija ZSOP-a. Nije otklonjen nedostatak koji se odnosio na to da se planovi zaključivanja misija dostavljaju samo tri mjeseca prije završetka operativne faze mandata. Različiti rizici povezani s procesom smanjenja i zaključivanja nisu uzeti u obzir na sveobuhvatan način u dostupnim smjernicama. |
| 13 | Odlomak 88., 5. preporuka, točka (b) | Provedeno u većoj mjeri | Razvoj poboljšane potpore koje pruža sjedište: platforma za potporu misijama, IT sustav za planiranje resursa za poduzeća, standardizirani inventari/računovodstveni sustavi, projekt Warehouse II.za pružanje poboljšanih kapaciteta: sve navedeno omogućuje ekonomiju razmjera i sl. | Revizori nisu pronašli posebne upute/dokaze o tome kako izbjeći akumulaciju imovine i kako spriječiti izloženost financijskom riziku pri akumulaciji imovine, kao ni primjere pravodobnih smjernica/uputa ESVD-a i Komisije na središnjoj razini za misije ZSOP-a u pogledu izbjegavanja akumulacije imovine. |
| br. 8/2015 | Pružaju li se financijskom potporom EU-a odgovarajuća rješenja za potrebe mikropoduzetnika? | 1 | Odlomak 68., 1. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je izdala smjernice o ex anteprocjeni operativnih programa, o ex anteu vjetima i o tematskim ciljevima. Također je pružila zasebne detaljne smjernice za ex anteprocjene financijskih instrumenata. | Budući da ne postoji poseban pokazatelj za mikropoduzetnike, još uvijek nisu dostupne informacije o tome koliko je bespovratnih sredstava dodijeljeno mikropoduzetnicima za razdoblje 2014. – 2020. |
| 3 | Odlomak 69., 3. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Zahtjevi za uspostavu financijskih instrumenata za razdoblje 2014. –2020. uključuju odgovarajuće mjere za utvrđivanje posebnih tržišnih nedostataka i osmišljavanje odgovarajućih instrumenata.
  Kao sudionik u odborima za praćenje u savjetodavnom svojstvu Komisija može iznijeti preporuke o kriterijima za odabir operacija i svim drugim pitanjima relevantnima za provedbu programa. | Kad je riječ o programima dodjele bespovratnih sredstava, kako bi se ta preporuka djelotvorno provela, Komisija bi trebala preispitati kriterije prihvatljivosti o kojima se raspravljalo u odborima za praćenje te bi, u relevantnim slučajevima, trebala konkretno iskoristiti mogućnost iznošenja preporuka. |
| br. 10/2015 | Potrebno je uložiti više napora u rješavanje problema u vezi s javnom nabavom u rashodima EU-a za koheziju | 1 | Odlomak 99., 1. preporuka, točka (a) | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je ažurirala kategorizaciju u sustavu upravljanja nepravilnostima te ona sada uključuje 26 potkategorija za pogreške u javnoj nabavi. Osim toga, trenutačno se dovršavaju pripreme za uspostavu analitičkog instrumenta. Čim se uspješno ispitaju željene kontrolne ploče, alat će biti dostupan svim korisnicima. Analize baze podataka već su provedene, a rezultati su dostavljeni nacionalnim tijelima. | Trenutačno samo oko četvrtine slučajeva u sustavu upravljanja nepravilnostima sadržava detaljne informacije o potkategoriji, što će se poboljšati upisom novih i zaključivanjem starih slučajeva. Alat za analizu i sučelja kojima se povezuju sustav upravljanja nepravilnostima i baze podataka država članica u naprednoj su fazi, ali i dalje ih je potrebno dovršiti. |
| 6 | Odlomak 102., 5. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | U slučaju nekih postupaka zbog povrede prava i prekida plaćanja utvrđeni su sustavni problemi u vezi s javnom nabavom. Komisija bi trebala nastaviti s prekidima i obustavama plaćanja ako je to opravdano ozbiljnim nedostacima u području javne nabave. | Revizije zakonitosti i pravilnosti koje provodi Komisija trebale bi dovesti do neto financijskih ispravaka za pogreške u javnoj nabavi u slučajevima ozbiljnih sustavnih nedostataka koje država članica nije otkrila i ispravila prije podnošenja računovodstvene dokumentacije. Komisija je 2018. počela provoditi revizije usklađenosti. |
| 7 | Odlomak 105., 6. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Poboljšana je provedba faza e-nabave u državama članicama. Države članice na dobrom su putu da ispune rokove propisane Direktivom. | I dalje je potrebno uvesti daljnje faze e-nabave kako je predviđeno Direktivom (e-fakturiranje do travnja 2019.).
  Komisija bi trebala pozvati sve države članice da aktivno sudjeluju u bazi podataka ARACHNE i da se njome koriste. |
| br. 11/2015 | Upravlja li Komisija dobro sporazumima o partnerstvu u ribarstvu? | 2 | Odlomak 90., 1. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | Službe Komisije promiču slične tehničke odredbe u sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu na regionalnoj razini. | Međutim, budući da nema dokumentiranih regionalnih strategija, još nije ostvaren napredak u pogledu definicije regionalnih strategija koju bi trebala utvrditi Komisija i povezane dokumentacije. |
| 6 | Odlomak 93., 2. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | GU MARE poduzeo je mjere za pojednostavnjenje postupka izdavanja dozvola, kao što je izravna komunikacija s partnerom iz treće zemlje. | Međutim, u trenutačnim postupcima za praćenje procesa izdavanja dozvola i dalje postoje nedostatci. I dalje je potrebno ostvariti napredak u načinu na koji Komisija prati proces izdavanja dozvola i daljnje postupa po rezultatima tog praćenja. |
| br. 12/2015 | Na ostvarivanje prioriteta EU-a u vezi s promicanjem ruralnog gospodarstva utemeljenog na znanju utječe neodgovarajuće upravljanje mjerama prijenosa znanja i savjetovanja | 2 | Odlomak 94., 1. preporuka, točka (b) | Provedeno u većoj mjeri | Dokument sa smjernicama za mjeru 1 ažuriran je uvođenjem odlomka o analizi potreba za osposobljavanjem. | Informacije sadržane u dokumentu sa smjernicama nisu dovoljno detaljne u pogledu toga kako obavljati redovite analize potreba za osposobljavanjem. |
| 4 | Odlomak 94., 1. preporuka, točka (d) | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je ažurirala dokument sa smjernicama za mjeru 2 uvevši poseban odlomak o potrebi da države članice uspostave savjetodavne službe. | Komisija ne prati usklađenost država članica u pogledu uspostave savjetodavnih službi u okviru odbora za praćenje i godišnjih sastanaka u svrhu preispitivanja. |
| 6 | Odlomak 96., 2. preporuka, točka (b) | Provedeno u većoj mjeri | Dokumenti sa smjernicama za mjeru 2 i javnu nabavu ažurirani su informacijama o internim ostvarenjima. | Praćenje postupaka država članica koje obavlja Komisija, kako je zatraženo preporukom Suda, nije dovoljno. |
| | | 7 | Odlomak 98., 3. preporuka, točka (a) | Provedeno u većoj mjeri | Provedena je preporuka Komisiji da ojača provjere opravdanosti troškova te je u većoj mjeri provedena preporuka da Komisija i države članice surađuju kako bi zajamčile djelotvorne sustave kontrole na razini upravljačkih tijela, posebno u pogledu rizika od prijevare i opravdanosti troškova projekta. Provjere opravdanosti troškova ojačane su novim kontrolnim popisima GU-a AGRI za ispitivanje usklađenosti, koje se primjenjuju od početka 2018.
  Nadalje, Komisija je objavila dokument „Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development”(Smjernice u pogledu pravila o kontroli i kaznama u ruralnom razvoju) za države članice (prilog 1.) u kojem se nalazi kontrolni popis koji je Sud preporučio za procjenu izrade kontrolnih sustava u odnosu na rizike povezane s troškovima projekata ruralnog razvoja. | Komisija je dostavila malo dokaza o dodatnom osposobljavanju upravljačkih tijela o pitanju opravdanosti troškova u slučajevima u kojima se ne upotrebljavaju pojednostavnjene mogućnosti financiranja. Unatoč određenim zajedničkim ciljevima, provjere opravdanosti troškova i provjere uporabe pojednostavnjenih mogućnosti financiranja nisu jedno te isto. Pojednostavnjene mogućnosti financiranja obuhvaćaju samo mali dio ukupnih rashoda u području ruralnog razvoja (vidi tematsko izvješće br. 11/2018) te stoga i dalje postoji potreba za time da upravljačka tijela procjenjuju opravdanost troškova. (Komisija u platformi ENRD-a nije utvrdila nove primjere najbolje prakse u administrativnim postupcima za procjenu opravdanosti troškova.) |
| 8 | Odlomak 98., 3. preporuka, točka (b) | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je poduzela nekoliko mjera, uključujući uvođenje i odobravanje sporazuma o partnerstvu te stroži pristup kako bi se osigurala komplementarnost fondova EU-a u programskom razdoblju 2014. – 2020. u usporedbi s prethodnim. | Teme za raspravu međuresornih skupina općenite su i ne obuhvaćaju pojedinačne programske mjere. Nadalje, u izvješću Suda (tematsko izvješće br. 16/2017) utvrđeni su nedostatci u sporazumima o partnerstvu i programima ruralnog razvoja u pogledu komplementarnosti i sinergija među sektorima. |
| 10 | Odlomak 100., 4. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | Dokument sa smjernicama za mjeru 1 pod naslovom „Prenošenje znanja i aktivnosti informiranja”ažuriran je uvođenjem odlomka o analizi potreba za osposobljavanjem. | Ažuriranim dokumentom sa smjernicama za mjeru 1 ne pružaju se jasne smjernice za provedbu postupaka dobivanja povratnih informacija na razini država članica. Iako se primjerom standardne metodologije koji je iznesen u izvješću Suda obuhvaća i evaluacija programa osposobljavanja, to se ne spominje u tekstu smjernica, te bi se tekst mogao tumačiti tako da se metodologija primjenjuje samo za analizu potreba. |
| | | 11 | Odlomak 102., 5. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je započela s provedbom revizija sukladnosti u području znanja i inovacija. | Nekoliko planiranih revizija nije provedeno u praksi, a jedan je od mogućih razloga za to nizak broj bodova dobiven na temelju analize rizika.
  Revizori potvrđuju da je GU AGRI počeo provoditi revizije sukladnosti u području prijenosa znanja i inovacija nakon objave tematskog izvješća Suda u tom području. Međutim, u višegodišnjem programu rada GU-a AGRI za razdoblje 2016. –2018. (str. 49.) neobavljanje tih revizija prije objave tematskog izvješća Suda br. 12/2015 objašnjeno je niskom razinom rashoda tijekom programskog razdoblja 2007. –2013.
  Sud nema jamstva da se profil rizika mjera prijenosa znanja i savjetodavnih mjera povećao u mjeri navedenoj u odgovoru Komisije. |
| br. 13/2015 | Potpora EU-a zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (Akcijskog plana za FLEGT) | 1 | Odlomak 58., 1. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je razvila opći plan rada za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (akcijski plan za FLEGT) za razdoblje 2018. –2022. u kojem su definirane aktivnosti s rokovima (ciljnim godinama), odgovorna strana (Komisija i/ili države članice) i očekivani rezultati.
  Komisija je sklopila ugovor s vanjskom organizacijom (CIFOR) kojim bi se omogućila izrada sveobuhvatnog akcijskog plana te sustava praćenja i evaluacije s pokazateljima te ciljnim i polaznim vrijednostima.
  Komisija radi na uspostavi baze podataka o postignućima programa za FLEGT, kojom se prati napredak država potpisnica dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu. | Plan rada sklopljen je za razdoblje 2018. –2022. umjesto 2016. –2020. Taj različiti vremenski okvir utječe na praćenje programa za FLEGT i izvješćivanje o njemu (vidi 5. preporuku).
  Nacrt plana rada još nije službeno obvezujući za Komisiju jer nije dobio sva potrebna odobrenja.
  Osim toga, za njega ne postoji ni namjenski provedbeni proračun, što otežava praćenje uspješnosti i odgovornosti. |
| 5 | Odlomak 59., 5. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Izrađen je plan rada koji će poslužiti kao osnova za potrebno izvješćivanje. Evaluacija programa za FLEGT izrađena je 2016. i dobra je zamjena za izvješće o napretku.
  Komisija planira izraditi sljedeće izvješće o napretku tijekom 2019. Njime bi trebale biti obuhvaćene aktivnosti iz plana rada, koje uključuju glavne elemente izvješćivanja u skladu s preporukom koju je iznio Sud. | Plan rada do danas nije dobio sva potrebna odobrenja. Rok za izvješće o napretku za 2018. nije se poštovao. |
| br. 16/2015 | Povećanje sigurnosti opskrbe energijom razvojem unutarnjeg energetskog tržišta: nužni su dodatni napori | 4 | Odlomak 117., 3. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je ostvarila napredak u razvoju i provedbi pravnog okvira. | Provedba je još u tijeku. Neučinkovitost tržišta pitanje je koje tek treba riješiti. |
| 12 | Odlomak 123., 7. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija se koristi alatima za izradu modela energetskih tržišta te se metodologije analiza troškova i koristi stalno unaprjeđuju. | Komisija je djelomično prihvatila i provela predmetnu preporuku. Stvaranje unutarnjih kapaciteta za analizu i izradu modela moglo bi imati znatne posljedice po resurse za Komisiju ili ACER. |
| 13 | Odlomak 123., 7. preporuka, točka (c) | Provedeno u većoj mjeri | Komisija surađuje s mrežama ENTSO-E i ENTSO-G na način da procjena potreba služi kao izvor informacija pri planiranju infrastrukture povezane s unutarnjim energetskim tržištem u EU-u. | Očekuje se odobrenje novog modela koji trebaju podnijeti mreže ENTSO. |
| 14 | Odlomak 125., 8. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je usavršila postupke planiranja, posebice u pogledu određivanja prioriteta i financiranja projekata od zajedničkog interesa. | Očekuje se odobrenje novog modela koji trebaju podnijeti mreže ENTSO. |
| 15 | Odlomak 126., 9. preporuka | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija je prihvatila temeljnu poruku iz preporuke. | Komisija nije podnijela relevantne zakonodavne prijedloge. |
| br. 17/2015 | Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate | 2 | Odlomak 84., 2. preporuka, točka (a) | Provedeno u većoj mjeri | Obveza davanja objašnjenja željenih učinaka u pogledu očekivane djelotvornosti u odnosu na ciljeve EU-a i OP-ova unesena je u pravni okvir ESI fondova (vidi članak 30. Uredbe o zajedničkim odredbama). | Zabilježeni su nedostatci u pogledu primjene obveze iznošenja obrazloženja za očekivani učinak izmjena strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast. |
| 3 | Odlomak 84., 2. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | Uveden je kontrolni popis za dokumentiranje zaključaka o procjeni izmjena OP-a (uključujući doprinos OP-a strategiji Europa 2020. i postizanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te očekivane rezultate, pokazatelje i okvir uspješnosti). | Kontrolnim popisom ne dokumentira se analiza opravdanosti dodatnih rezultata. |
| 4 | Odlomak 84., 2. preporuka, točka (c) | Provedeno u određenoj mjeri | U godišnjim izvješćima o provedbi izvješćuje se o reprogramiranju/preraspodjeli sredstava. | U godišnjim izvješćima o provedbi nedovoljno se izvješćuje o prethodnoj i očekivanoj djelotvornosti u vezi s izmjenama OP-a. |
| 6 | Odlomak 86., 3. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Kontrolnim popisima dokumentiraju se provjere dosljednosti i vjerodostojnosti koje je Komisija provela u vezi s podatcima navedenima u godišnjim izvješćima o provedbi. Planira se provedba revizija pouzdanosti podataka o uspješnosti. | Nema dokaza o sustavnim provjerama pouzdanosti podataka iz godišnjih izvješća o provedbi ili o provjerama informacija primljenih na temelju ad hoczahtjeva. |
| br. 20/2015 | Isplativost potpore EU-a ruralnom razvoju za neproizvodna ulaganja u području poljoprivrede | 1 | Odlomak 74., 1. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija je objavila tehničke smjernice za godišnje izvješće o provedbi. Nadalje, Komisija podupire države članice u vezi s izvješćivanjem u godišnjem izvješću o provedbi u okviru sastanaka odbora za praćenje. | Provedba preporuke Komisiji da praćenje obavlja s pomoću godišnjih izvješća o provedbi koja podnose države članice još je u tijeku te će se moći provjeriti tek nakon privremene evaluacije koja će se obaviti 2019. |
| 5 | Odlomak 77., 3. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija je uvela smjernice kako bi potaknula države članice da postave dodatne pokazatelje rezultata. | Budući da smjernice nisu obvezujući i obvezan dokument za države članice, Komisija ne može „jamčiti”u kojoj su se mjeri države članice stvarno pridržavale smjernica i utvrdile dodatne posebne pokazatelje. Procjena mjere u kojoj se djelovanjem Komisije zajamčilo preporučeno praćenje ili procjena doprinosa neproizvodnih ulaganja tijekom evaluacija za programsko razdoblje 2014. – 2020. bit će moguća tek na temelju evaluacija u okviru unaprijeđenog godišnjeg izvješća o provedbi za 2019. |
| br. 21/2015 | Pregled rizika u vezi s pristupom usmjerenim na rezultate za mjere EU-a u području razvoja i suradnje | 1 | Odlomak 83., 1. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Radni dokument službi Komisije „Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development”(Revidirani Okvir EU-a za rezultate međunarodne suradnje i razvoja u skladu s ciljevima održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030. i novim Europskim konsenzusom o razvoju), SWD(2018)444, objavljen je u listopadu 2018. i sadržava prilog koji je izravno posvećen terminologiji povezanoj s rezultatima. | U trenutku praćenja provedbe preporuka još nije bio dostupan praktični vodič za upravljanje intervencijama EU-a za međunarodnu suradnju, uključujući informacijske listove čiji je cilj pojasniti ključne pojmove i terminologiju u vezi s rezultatima. Štoviše, nedosljednosti u upotrebi terminologije i dalje su prisutne u ključnim metodološkim dokumentima. Na primjer, jedan od dijagrama koje je Komisija predstavila u svojem paketu alata za ocjenjivače razvojnih mjera EU-a i dalje je sadržavao definicije koje nisu bile u skladu s terminologijom donesenom u kontekstu okvira za rezultate. Osim toga, u nekim akcijskim dokumentima i dalje nedostaju ciljne i polazne vrijednosti. |
| 2 | Odlomak 83., 2. preporuka | Provedeno u većoj mjeri | Komisija je uvela nekoliko mjera kako bi zajamčila da je uspostavljena jasna veza između mjera i očekivanih rezultata, uključujući međusektorska pitanja, posebice upute i predložak za popunjavanje akcijskih dokumenata te relevantne odredbe u priručniku za praćenje usmjereno na rezultate. | Još je potrebno dovršiti neke smjernice, uključujući praktični vodič za upravljanje intervencijama EU-a za međunarodnu suradnju. |
| br. 22/2015 | Nadzor EU-a nad agencijama za kreditni rejting uspješno je uspostavljen, ali još nije u potpunosti djelotvoran (ESMA) | 6 | Odlomak 110., 6. preporuka | Provedeno u određenoj mjeri | ESMA je ažurirala svoje odgovore na pitanja o primjeni Uredbe o agencijama za kreditni rejting dodavanjem novog odjeljka (dio V.) o objavljivanju i prezentaciji kreditnog rejtinga. | Dovršavanje tekućeg savjetovanja i objavljivanje završnog izvješća u kontekstu izdavanja Smjernica o zahtjevima za objavljivanje koji se primjenjuju na kreditni rejting. |
| 7 | Odlomak 110., 7. preporuka | Provedeno u određenoj mjeri | Objedinjavanje sustava CEREP i sustava za izvješćivanje RADAR. Tijekom procesa njihova objedinjavanja ESMA je preispitala podatke na razini rejtinga u obama sustavima i ispravila utvrđene nedosljednosti, čime je povećana kvaliteta podataka. | Unatoč dosadašnjem radu ESMA-e u cilju poboljšanja informacijskog sadržaja u sustavu CEREP, još nisu dostupni sljedeći podatci: prosječne stope neispunjavanja obveza, prosječne matrice prijelaza, preuzimanje podataka pretragom na temelju više parametara, informacije o ispravcima prošlih pogrešaka u prijavljenim podatcima uz popratna objašnjenja te informacije o promjenama metodologija. |
| br. 23/2015 | Kakvoća vode u dunavskom slijevu: ostvaren je napredak u provedbi Okvirne direktive o vodama, ali potrebni su dodatni napori | 12 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija i dalje obavlja procjenu minimalnih zahtjeva upućivanjem na to postoje li oni i koliko su relevantni te procjenjuje postoje li standardi GAEC i jesu li prikladni. | Komisija nije prihvatila ovu preporuku. |
| 14 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (d) | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija je utvrdila mogućnosti za pojednostavnjenje. | Komisija je već poduzela konkretne mjere za provedbu te preporuke te bi ih trebala nastaviti provoditi i u sljedećem izvještajnom procesu u skladu s Direktivom o nitratima (2020.) i Okvirnom direktivom o vodama (2022.). |
| 15 | Odlomak 191., 3. preporuka, točka (e) | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija priprema i u sljedećem izvješću o provedbi planira iznijeti preporuke za nekoliko država članica u pogledu uključivanja troškova u vezi s okolišem i resursima u zahtjeve za povrat troškova. | U okviru zajedničke provedbene strategije države članice nedavno su se dogovorile da će raditi na tehničkom izvješću u kojem bi se utvrdili pristupi koji se trenutačno primjenjuju u pogledu povrata troškova za vodne usluge u skladu sa zahtjevima iz članka 9. Okvirne direktive o vodama (uključujući u području raspršenog onečišćenja). Potrebno je razmotriti potrebe za podatcima i informacijama u tom području. Za provedbu tog zadatka osnovat će se ad hocradna skupina za ekonomiju pod vodstvom strateške koordinacijske skupine. Očekuje se da će taj zadatak biti dovršen do kraja 2020. (vidi program rada u okviru zajedničke provedbe strategije za razdoblje 2019. – 2021.). |
| br. 25/2015 | Potpora EU-a ruralnoj infrastrukturi: moguće je ostvariti znatno veću vrijednost za uloženi novac | 2 | Odlomak 101., 1. preporuka, točka (b) | Provedeno u određenoj mjeri | U skladu s preporukom Suda Komisija promiče usvajanje najbolje prakse u pogledu ublažavanja rizika od mrtvog tereta tako što jamči da programi ruralnog razvoja sadržavaju djelotvorne mehanizme komplementarnosti. Prije odobrenja programa država članica za ruralni razvoj GU AGRI poslao je upravljačkim tijelima svoja opažanja u svrhu uvođenja poboljšanja, zatraživši da ih se uzme u obzir u sljedećim inačicama. | Komisija nije izdala posebne smjernice o tome kako ublažiti rizik od mrtvog tereta ili kako izbjeći jednostavnu zamjenu drugih sredstava resursima za program ruralnog razvoja. Nema dokaza da su učinci mrtvog tereta djelotvorno ublaženi za programe u razdoblju 2017. – 2020. GU AGRI namjerava obaviti početnu procjenu tog pitanja na temelju privremene evaluacije koja će se obaviti 2019. Komisija nema dokaza o tome da je rizik od zamjene nacionalnih fondova sredstvima iz EPFRR-a ublažen. |
| 4 | Odlomak 101., 1. preporuka, točka (d) | Provedeno u određenoj mjeri | GU AGRI poboljšao je ispitivanje mehanizama kojima se jamči komplementarnost među fondovima EU-a na način da se tim pitanjima posvećuje veća pozornost i s pomoću novosklopljenih sporazuma o partnerstvu. GU AGRI procjenjuje da bi se početni zaključci u kojima se procjenjuje njihova djelotvornost mogli izvesti iz privremene evaluacije programa iz 2019., kao što je Sud i preporučio. | Još nije poznato koliko su djelotvorni mehanizmi kojima se jamči komplementarnost među različitim fondovima EU-a u trenutačnom programskom razdoblju. Godišnja izvješća o provedbi bit će dostupna tek kasnije tijekom 2019. U tematskom izvješću Suda br. 16/2017 utvrđeni su nedostatci u sporazumima o partnerstvu i programima ruralnog razvoja u pogledu komplementarnosti i sinergija među sektorima. |
| 6 | Odlomak 106., 2. preporuka, točka (b) | Provedeno u većoj mjeri | Provedena je preporuka Komisiji da ojača provjere opravdanosti troškova te je u većoj mjeri provedena preporuka da Komisija i države članice surađuju kako bi zajamčile djelotvorne sustave kontrole na razini upravljačkih tijela, posebno u pogledu rizika od prijevare i opravdanosti troškova projekta. Provjere opravdanosti troškova ojačane su novim kontrolnim popisima GU-a AGRI za ispitivanje usklađenosti, koje se primjenjuju od početka 2018. Nadalje, Komisija je objavila dokument „Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development”(Smjernice u pogledu pravila o kontroli i kaznama u ruralnom razvoju) za države članice (prilog 1.) u kojem se nalazi kontrolni popis koji je Sud preporučio za procjenu izrade kontrolnih sustava u odnosu na rizike povezane s troškovima projekata ruralnog razvoja. | Komisija nije dostavila dodatne dokaze o naknadnom osposobljavanju upravljačkih tijela o opravdanosti troškova nakon praćenja provedbe preporuka koje je Sud obavio 2017. Komisija u platformi ENRD-a nije utvrdila nove primjere najbolje prakse u pogledu administrativnih postupaka za procjenu opravdanosti troškova. |
| | | 9 | Odlomak 109., 3. preporuka, točka (a) | Provedeno u određenoj mjeri | Komisija je upravljačkim tijelima pružila smjernice za evaluaciju programa ruralnog razvoja u vidu internetskih stranica Europske mreže za ruralni razvoj i vlastite službe za korisničku podršku pri evaluacijama. | Prikupljanje podataka potrebnih za procjenu pokazatelja uspješnosti i rezultata programa općenito je i dalje nedostatno. U skladu s odgovorom Komisije na reviziju koja je obavljena u svrhu praćenja provedbe relevantnih preporuka Komisija tijekom 2019. namjerava procijeniti „informacije na temelju kojih je moguće izvesti zaključke o učinkovitosti i djelotvornosti financijskih sredstava utrošenih tijekom evaluacija predviđenih ZOPE-om”. |

Tematsko izvješće

Naslov izvješća

Br.

Odlomak tematskog izvješća

Završna procjena koju je iznio Sud

Poboljšanja

Nedostatci

br. 1/2015

Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u Europi: od 2001. godine nema znatnih poboljšanja ni u pogledu modalnog udjela ni u pogledu uvjeta plovnosti

2

Odlomak 52., 1. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

Kriteriji za dodjelu ugovora na temelju poziva na podnošenje prijedloga za financiranje iz CEF-a, uključujući pozive kojima se prednost daje unutarnjim plovnim putovima, odnose se na relevantnost, pripremljenost, učinak i kvalitetu predloženih mjera.

Nema poboljšanja u pogledu ESI fondova. Komisija ne može državama članicama naložiti odabir relevantnijih ili razrađenijih projekata. Komisija ne usmjerava financijska sredstva na projekte s već razrađenim planovima za uklanjanje obližnjih uskih grla.

3

Odlomak 54., 2. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija provodi studije povezane s potencijalom vodnog prijevoza. Godišnji planovi rada za koridore osnovne mreže sadržavaju informacije o mogućim koristima koje bi se ostvarile plovidbom unutarnjim vodama.

Nema dokaza o djelotvornoj koordinaciji napora među različitim državama članicama.

4

Odlomak 54., 2. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

Godišnji planovi rada za koridore osnovne mreže finaliziraju se u suradnji s državama članicama i njima se uzimaju u obzir najnovije informacije zaprimljene od država članica i dionika, kao i rezultati posljednjih raspisanih poziva na podnošenje prijedloga.

Nema dokaza da su Komisija i države članice dogovorile određene i ostvarive ciljeve te precizne ključne etape za uklanjanje uskih grla na koridorima, da je koordinacija među različitim državama članicama djelotvorna i da je moguće zajamčiti provedbu donesenih godišnjih planova rada za koridore osnovne mreže.

br. 2/2015

Financijska potpora EU-a uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u dunavskom slijevu: nužnost dodatnih napora u pomoći državama članicama da ostvare ciljeve politike otpadnih voda EU-a

6

Odlomak 110., 2. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Za aglomeracije veće od 2000 ES novim se obrascima za izvješćivanje u skladu s člankom 17. Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda pružaju informacije o prognoziranim ulaganjima u svrhu ispunjavanja zahtjeva propisanih Direktivom.

Takve se informacije ne prikupljaju za aglomeracije manje od 2000 ES.

10

Odlomak 115., 3. preporuka, točka (c)

Provedeno u većoj mjeri

Provedena je posebna studija. Preporuke koje su iznesene na temelju te studije trenutačno se razmatraju u okviru evaluacije Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda.

Još se čeka zaključak GU-a ENV u vezi s preporukom Suda o potrebi za uvođenjem obveze mjerenja prelijevanja.

11

Odlomak 115., 3. preporuka, točka (d)

Provedeno u određenoj mjeri

Poboljšana je kvaliteta analize troškova i koristi, čime je u nekim slučajevima omogućeno smanjenje prekomjerno velikih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda.

I dalje postoji rizik od prekomjerno velikih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda.

14

Odlomak 117., 4. preporuka, točka (b)

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je u ožujku 2016. donijela prijedlog Uredbe o gnojidbenim proizvodima.

Izmijenjena Uredba o gnojidbenim proizvodima još nije donesena. Uključivanje mulja iz otpadnih voda na popis gnojiva ovisi o rezultatima tehničke studije koja je u tijeku.

br. 04/2015

Tehnička pomoć: koji je njezin doprinos poljoprivredi i ruralnom razvoju?

1

Odlomak 90., 1. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je službeno provela predmetnu preporuku Suda. Kako bi pojasnila opseg i primjenu tehničke pomoći, Komisija je izdala smjernice za države članice. Kako bi pratila način na koji države članice upotrebljavaju tehničku pomoć (osim za nacionalne ruralne mreže), Komisija je (prema preporuci Suda) u tablicu za izvješćivanje uvela podjelu na administrativne i ostale troškove.

Državama članicama pružene su smjernice o opsegu i prihvatljivim troškovima tehničke pomoći. Komisija je uvela predloženu podjelu na administrativne i ostale troškove u tablici za praćenje tehničke pomoći.

Upitna je dodana vrijednost mjera koje su poduzete nakon iznošenja preporuke.

Komisija je provela 1. preporuku (pojašnjavanje i praćenje), no mjerom koju je poduzela nije se riješilo povezano pitanje izneseno u izvješću Suda koje se odnosilo na to da velik udio rashoda država članica za tehničku pomoć „zapravo odgovara proračunskoj potpori”. Uporaba tehničke pomoći za opće administrativne troškove nije protivna odredbama relevantnih uredbi EU-a te je Komisija stoga dopušta. U okviru praćenja, pravilno ocjenjivanje tih troškova i usporedba među državama članicama mogu pomoći u utvrđivanju najbolje/najgore prakse koja će se uključiti u smjernice i preporuke za države članice.

4

Odlomak 93., 4. preporuka

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija je iznijela preporuku svim državama članicama da uspostave odgovarajući sustav uspješnosti za procjenu doprinosa tehničke pomoći provedbi relevantne politike, uključujući ciljeve SMART.

U skladu s dokazima kojima raspolažu revizori, Komisija nije poduzela dovoljno mjera za uspostavu okvira uspješnosti na vlastitoj razini. Komisija je u preporuci iznesenoj u dopisu s primjedbama u okviru odobrenja programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014. – 2020. poticala države članice da uspostave odgovarajuće pokazatelje za tehničku pomoć, ali to nije obvezno. Komisija nije stavila na raspolaganje nikakve informacije o stanju primjene okvira uspješnosti na razini država članica. Bilo je dostupno vrlo malo obveznih podataka o praćenju te ti podaci nisu korišteni u praksi. Pokazatelji za nacionalnu ruralnu mrežu i ostale troškove (kojima se pokriva i potpora jačanju kapaciteta u okviru tehničke pomoći) nisu uravnoteženi uzimajući u obzir relativnu količinu rashoda povezanih s tim stavkama.

br. 5/2015

Jesu li financijski instrumenti djelotvorno i perspektivno sredstvo u području ruralnog razvoja?

3

Odlomak 100., 3. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Poboljšana je usklađenost financijske poluge s posebnim ciljnim skupinama u ruralnom razvoju i standardnom financijskom polugom u visini od 5 koja je predviđena novim jamstvenim instrumentom EIF-a za poljoprivredu i ruralni razvoj (tj. 1 euro uložen iz fonda EU-a dovodi do ukupnog ulaganja od 5 eura). Povećani su učinci obnovljivosti financiranja povezani sa strožim upravljanjem fondovima i manje izraženom prekomjernom kapitalizacijom.

Komisija nije odredila točne ciljeve za učinke obnovljivosti. Još nije utvrđen stvarni učinak strožeg upravljanja fondovima na učinke obnovljivosti financiranja.

br. 6/2015

Cjelovitost i primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama

1

Odlomak 91., 1. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Prema podatcima iz svibnja 2019. radna skupina za robne izvedenice u suradnji s članovima ESMA-e (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala) i Komisijom (GU FISMA) radila je na razvoju dodatnih aktivnosti. Komisija će početkom 2020. u okviru preispitivanja Direktive o tržištima financijskih instrumenata (MiFID) u sredini razdoblja provesti ponovnu procjenu potencijalnih rizika povezanih s odobravanjem oslobođenja trgovaca i manjih sudionika na tržištu od obveza propisanih paketom MiFID II.

Još se čekaju rezultati procjene rizika i potencijalne korektivne mjere.

4

Odlomak 92., 2. preporuka

Provedeno u određenoj mjeri

Relevantna studija, koja će biti osnova za procjenu pravnog statusa sustava EU-a za trgovanje emisijama, dovršena je i odobrena u prosincu 2018. Ta bi studija Komisiji omogućila da analizira način na koji je potrebno reagirati.

Komisija još uvijek nije analizirala pravnu prirodu emisijskih jedinica i njihove koristi ili nedostatke te stoga nije svjesna potrebe za djelovanjem i vrste mogućeg djelovanja.

5

Odlomak 93., 3. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Primjenjuju se Direktiva o tržištu financijskih instrumenata (MiFID II) i Uredba o zlouporabi tržišta, čime se status svih emisijskih jedinica u okviru ETS-a mijenja u financijske instrumente. To uključuje i izvješćivanje i prikupljanje podataka, čime se olakšava kontrola transakcija u okviru sustava trgovanja emisijama. Primjenom mehanizma obrnute naplate PDV-a u većini država članica smanjuje se rizik od prijevara povezanih s PDV-om.

Komisija još uvijek nije pružila analizu i (korektivni) odgovor na novoprimjenjivi paket Direktive o tržištu financijskih instrumenata (MiFID II). Osim toga, i dalje postoji nedostatak prekogranične koordinacije.

6

Odlomak 93., 3. preporuka, točka (b)

Provedeno u većoj mjeri

Poboljšan je okvir za kontrolu u skladu s Direktivom MiFID II i nacrt nove Uredbe o registru. Informacije se razmjenjuju u većoj mjeri i sustavnije, Komisija pruža smjernice državama članicama i obavlja koordinaciju.

Paket MiFID II trenutačno se primjenjuje te ga je potrebno procijeniti u vidu njegovih rezultata. Komisija je donijela novu Uredbu o Registru te se trenutačno, nakon razdoblja zakonodavnog nadzora do 12. svibnja 2019., čeka njezino objavljivanje u Službenom listu EU-a. Uredba će se primjenjivati od 2021. te će se tek tada moći procijeniti.

br. 7/2015

Policijska misija Europske unije u Afganistanu: neujednačeni rezultati

2

Odlomak 85., 2. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Postoje dokazi o izradi programa osposobljavanja prije razmještanja za međunarodno ugovorno i upućeno osoblje.

Nema dokaza o stvarnim tečajevima osposobljavanja. Nisu utvrđeni elementi specifični za pojedinačne zemlje. Nema dokaza da je pruženo osposobljavanje prije razmještanja za lokalno osoblje.

6

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

Osoblje misije poboljšalo je svoje poznavanje lokalne kulture u okviru posebnog tečaja osposobljavanja.

Raspoloživi dokazi ne upućuju na provedbu preporuke za lokalne predavače i polaznike.

8

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (d)

Provedeno u određenoj mjeri

Subjekt revizije pružio je određene dokaze o obavljanju procjene potreba za aktivnostima mentoriranja.

Nisu pronađeni dokazi kojima bi se potvrdilo postojanje dokumenata o mentoriranju, ključnih etapa mentoriranja i dnevnika mentora.

9

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (e)

Provedeno u određenoj mjeri

Potrebne su pisane informacije o primopredaji od svih zaposlenika na odlasku, uz posebne smjernice za različite ciljane skupine i situacije.

U popratnoj dokumentaciji nisu pronađene posebne smjernice za primopredaju za mentore.

10

Odlomak 86., 3. preporuka, točka (f)

Provedeno u određenoj mjeri

ESVD je uveo unaprijeđeni pristup za jačanje povezanosti provedbenih planova misije i operativnog planiranja/praćenja.

Revizori nisu utvrdili da postoje posebne upute za postizanje sinergije i dokazi o postojanju sinergije s aktivnostima mentoriranja, kao ni upute za jasno povezivanje ciljeva projekta s ključnim etapama u okviru provedbenog plana misije i dokazi o takvom povezivanju.

12

Odlomak 88., 5. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

I Komisija i ESVD poboljšali su svoje smjernice kojima su obuhvaćeni rizici povezani sa zaključivanjem misije. Već se radi na uspostavi elemenata standardizirane središnje potpore koje pruža sjedište ili su takvi elementi djelomično uspostavljeni, npr. platforma za potporu misijama.

Još nije razvijena sveobuhvatna i zajednička strategija ESVD-a i Komisije za smanjenje i zaključivanje misija ZSOP-a. Nije otklonjen nedostatak koji se odnosio na to da se planovi zaključivanja misija dostavljaju samo tri mjeseca prije završetka operativne faze mandata. Različiti rizici povezani s procesom smanjenja i zaključivanja nisu uzeti u obzir na sveobuhvatan način u dostupnim smjernicama.

13

Odlomak 88., 5. preporuka, točka (b)

Provedeno u većoj mjeri

Razvoj poboljšane potpore koje pruža sjedište: platforma za potporu misijama, IT sustav za planiranje resursa za poduzeća, standardizirani inventari/računovodstveni sustavi, projekt Warehouse II.za pružanje poboljšanih kapaciteta: sve navedeno omogućuje ekonomiju razmjera i sl.

Revizori nisu pronašli posebne upute/dokaze o tome kako izbjeći akumulaciju imovine i kako spriječiti izloženost financijskom riziku pri akumulaciji imovine, kao ni primjere pravodobnih smjernica/uputa ESVD-a i Komisije na središnjoj razini za misije ZSOP-a u pogledu izbjegavanja akumulacije imovine.

br. 8/2015

Pružaju li se financijskom potporom EU-a odgovarajuća rješenja za potrebe mikropoduzetnika?

1

Odlomak 68., 1. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je izdala smjernice o ex anteprocjeni operativnih programa, o ex anteu vjetima i o tematskim ciljevima. Također je pružila zasebne detaljne smjernice za ex anteprocjene financijskih instrumenata.

Budući da ne postoji poseban pokazatelj za mikropoduzetnike, još uvijek nisu dostupne informacije o tome koliko je bespovratnih sredstava dodijeljeno mikropoduzetnicima za razdoblje 2014. – 2020.

3

Odlomak 69., 3. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Zahtjevi za uspostavu financijskih instrumenata za razdoblje 2014. –2020. uključuju odgovarajuće mjere za utvrđivanje posebnih tržišnih nedostataka i osmišljavanje odgovarajućih instrumenata.

Kao sudionik u odborima za praćenje u savjetodavnom svojstvu Komisija može iznijeti preporuke o kriterijima za odabir operacija i svim drugim pitanjima relevantnima za provedbu programa.

Kad je riječ o programima dodjele bespovratnih sredstava, kako bi se ta preporuka djelotvorno provela, Komisija bi trebala preispitati kriterije prihvatljivosti o kojima se raspravljalo u odborima za praćenje te bi, u relevantnim slučajevima, trebala konkretno iskoristiti mogućnost iznošenja preporuka.

br. 10/2015

Potrebno je uložiti više napora u rješavanje problema u vezi s javnom nabavom u rashodima EU-a za koheziju

1

Odlomak 99., 1. preporuka, točka (a)

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je ažurirala kategorizaciju u sustavu upravljanja nepravilnostima te ona sada uključuje 26 potkategorija za pogreške u javnoj nabavi. Osim toga, trenutačno se dovršavaju pripreme za uspostavu analitičkog instrumenta. Čim se uspješno ispitaju željene kontrolne ploče, alat će biti dostupan svim korisnicima. Analize baze podataka već su provedene, a rezultati su dostavljeni nacionalnim tijelima.

Trenutačno samo oko četvrtine slučajeva u sustavu upravljanja nepravilnostima sadržava detaljne informacije o potkategoriji, što će se poboljšati upisom novih i zaključivanjem starih slučajeva. Alat za analizu i sučelja kojima se povezuju sustav upravljanja nepravilnostima i baze podataka država članica u naprednoj su fazi, ali i dalje ih je potrebno dovršiti.

6

Odlomak 102., 5. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

U slučaju nekih postupaka zbog povrede prava i prekida plaćanja utvrđeni su sustavni problemi u vezi s javnom nabavom. Komisija bi trebala nastaviti s prekidima i obustavama plaćanja ako je to opravdano ozbiljnim nedostacima u području javne nabave.

Revizije zakonitosti i pravilnosti koje provodi Komisija trebale bi dovesti do neto financijskih ispravaka za pogreške u javnoj nabavi u slučajevima ozbiljnih sustavnih nedostataka koje država članica nije otkrila i ispravila prije podnošenja računovodstvene dokumentacije. Komisija je 2018. počela provoditi revizije usklađenosti.

7

Odlomak 105., 6. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Poboljšana je provedba faza e-nabave u državama članicama. Države članice na dobrom su putu da ispune rokove propisane Direktivom.

I dalje je potrebno uvesti daljnje faze e-nabave kako je predviđeno Direktivom (e-fakturiranje do travnja 2019.).

Komisija bi trebala pozvati sve države članice da aktivno sudjeluju u bazi podataka ARACHNE i da se njome koriste.

br. 11/2015

Upravlja li Komisija dobro sporazumima o partnerstvu u ribarstvu?

2

Odlomak 90., 1. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

Službe Komisije promiču slične tehničke odredbe u sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu na regionalnoj razini.

Međutim, budući da nema dokumentiranih regionalnih strategija, još nije ostvaren napredak u pogledu definicije regionalnih strategija koju bi trebala utvrditi Komisija i povezane dokumentacije.

6

Odlomak 93., 2. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

GU MARE poduzeo je mjere za pojednostavnjenje postupka izdavanja dozvola, kao što je izravna komunikacija s partnerom iz treće zemlje.

Međutim, u trenutačnim postupcima za praćenje procesa izdavanja dozvola i dalje postoje nedostatci. I dalje je potrebno ostvariti napredak u načinu na koji Komisija prati proces izdavanja dozvola i daljnje postupa po rezultatima tog praćenja.

br. 12/2015

Na ostvarivanje prioriteta EU-a u vezi s promicanjem ruralnog gospodarstva utemeljenog na znanju utječe neodgovarajuće upravljanje mjerama prijenosa znanja i savjetovanja

2

Odlomak 94., 1. preporuka, točka (b)

Provedeno u većoj mjeri

Dokument sa smjernicama za mjeru 1 ažuriran je uvođenjem odlomka o analizi potreba za osposobljavanjem.

Informacije sadržane u dokumentu sa smjernicama nisu dovoljno detaljne u pogledu toga kako obavljati redovite analize potreba za osposobljavanjem.

4

Odlomak 94., 1. preporuka, točka (d)

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je ažurirala dokument sa smjernicama za mjeru 2 uvevši poseban odlomak o potrebi da države članice uspostave savjetodavne službe.

Komisija ne prati usklađenost država članica u pogledu uspostave savjetodavnih službi u okviru odbora za praćenje i godišnjih sastanaka u svrhu preispitivanja.

6

Odlomak 96., 2. preporuka, točka (b)

Provedeno u većoj mjeri

Dokumenti sa smjernicama za mjeru 2 i javnu nabavu ažurirani su informacijama o internim ostvarenjima.

Praćenje postupaka država članica koje obavlja Komisija, kako je zatraženo preporukom Suda, nije dovoljno.

7

Odlomak 98., 3. preporuka, točka (a)

Provedeno u većoj mjeri

Provedena je preporuka Komisiji da ojača provjere opravdanosti troškova te je u većoj mjeri provedena preporuka da Komisija i države članice surađuju kako bi zajamčile djelotvorne sustave kontrole na razini upravljačkih tijela, posebno u pogledu rizika od prijevare i opravdanosti troškova projekta. Provjere opravdanosti troškova ojačane su novim kontrolnim popisima GU-a AGRI za ispitivanje usklađenosti, koje se primjenjuju od početka 2018.

Nadalje, Komisija je objavila dokument „Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development”(Smjernice u pogledu pravila o kontroli i kaznama u ruralnom razvoju) za države članice (prilog 1.) u kojem se nalazi kontrolni popis koji je Sud preporučio za procjenu izrade kontrolnih sustava u odnosu na rizike povezane s troškovima projekata ruralnog razvoja.

Komisija je dostavila malo dokaza o dodatnom osposobljavanju upravljačkih tijela o pitanju opravdanosti troškova u slučajevima u kojima se ne upotrebljavaju pojednostavnjene mogućnosti financiranja. Unatoč određenim zajedničkim ciljevima, provjere opravdanosti troškova i provjere uporabe pojednostavnjenih mogućnosti financiranja nisu jedno te isto. Pojednostavnjene mogućnosti financiranja obuhvaćaju samo mali dio ukupnih rashoda u području ruralnog razvoja (vidi tematsko izvješće br. 11/2018) te stoga i dalje postoji potreba za time da upravljačka tijela procjenjuju opravdanost troškova. (Komisija u platformi ENRD-a nije utvrdila nove primjere najbolje prakse u administrativnim postupcima za procjenu opravdanosti troškova.)

8

Odlomak 98., 3. preporuka, točka (b)

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je poduzela nekoliko mjera, uključujući uvođenje i odobravanje sporazuma o partnerstvu te stroži pristup kako bi se osigurala komplementarnost fondova EU-a u programskom razdoblju 2014. – 2020. u usporedbi s prethodnim.

Teme za raspravu međuresornih skupina općenite su i ne obuhvaćaju pojedinačne programske mjere. Nadalje, u izvješću Suda (tematsko izvješće br. 16/2017) utvrđeni su nedostatci u sporazumima o partnerstvu i programima ruralnog razvoja u pogledu komplementarnosti i sinergija među sektorima.

10

Odlomak 100., 4. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

Dokument sa smjernicama za mjeru 1 pod naslovom „Prenošenje znanja i aktivnosti informiranja”ažuriran je uvođenjem odlomka o analizi potreba za osposobljavanjem.

Ažuriranim dokumentom sa smjernicama za mjeru 1 ne pružaju se jasne smjernice za provedbu postupaka dobivanja povratnih informacija na razini država članica. Iako se primjerom standardne metodologije koji je iznesen u izvješću Suda obuhvaća i evaluacija programa osposobljavanja, to se ne spominje u tekstu smjernica, te bi se tekst mogao tumačiti tako da se metodologija primjenjuje samo za analizu potreba.

11

Odlomak 102., 5. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je započela s provedbom revizija sukladnosti u području znanja i inovacija.

Nekoliko planiranih revizija nije provedeno u praksi, a jedan je od mogućih razloga za to nizak broj bodova dobiven na temelju analize rizika.

Revizori potvrđuju da je GU AGRI počeo provoditi revizije sukladnosti u području prijenosa znanja i inovacija nakon objave tematskog izvješća Suda u tom području. Međutim, u višegodišnjem programu rada GU-a AGRI za razdoblje 2016. –2018. (str. 49.) neobavljanje tih revizija prije objave tematskog izvješća Suda br. 12/2015 objašnjeno je niskom razinom rashoda tijekom programskog razdoblja 2007. –2013.

Sud nema jamstva da se profil rizika mjera prijenosa znanja i savjetodavnih mjera povećao u mjeri navedenoj u odgovoru Komisije.

br. 13/2015

Potpora EU-a zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (Akcijskog plana za FLEGT)

1

Odlomak 58., 1. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je razvila opći plan rada za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (akcijski plan za FLEGT) za razdoblje 2018. –2022. u kojem su definirane aktivnosti s rokovima (ciljnim godinama), odgovorna strana (Komisija i/ili države članice) i očekivani rezultati.

Komisija je sklopila ugovor s vanjskom organizacijom (CIFOR) kojim bi se omogućila izrada sveobuhvatnog akcijskog plana te sustava praćenja i evaluacije s pokazateljima te ciljnim i polaznim vrijednostima.

Komisija radi na uspostavi baze podataka o postignućima programa za FLEGT, kojom se prati napredak država potpisnica dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu.

Plan rada sklopljen je za razdoblje 2018. –2022. umjesto 2016. –2020. Taj različiti vremenski okvir utječe na praćenje programa za FLEGT i izvješćivanje o njemu (vidi 5. preporuku).

Nacrt plana rada još nije službeno obvezujući za Komisiju jer nije dobio sva potrebna odobrenja.

Osim toga, za njega ne postoji ni namjenski provedbeni proračun, što otežava praćenje uspješnosti i odgovornosti.

5

Odlomak 59., 5. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Izrađen je plan rada koji će poslužiti kao osnova za potrebno izvješćivanje. Evaluacija programa za FLEGT izrađena je 2016. i dobra je zamjena za izvješće o napretku.

Komisija planira izraditi sljedeće izvješće o napretku tijekom 2019. Njime bi trebale biti obuhvaćene aktivnosti iz plana rada, koje uključuju glavne elemente izvješćivanja u skladu s preporukom koju je iznio Sud.

Plan rada do danas nije dobio sva potrebna odobrenja. Rok za izvješće o napretku za 2018. nije se poštovao.

br. 16/2015

Povećanje sigurnosti opskrbe energijom razvojem unutarnjeg energetskog tržišta: nužni su dodatni napori

4

Odlomak 117., 3. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je ostvarila napredak u razvoju i provedbi pravnog okvira.

Provedba je još u tijeku. Neučinkovitost tržišta pitanje je koje tek treba riješiti.

12

Odlomak 123., 7. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija se koristi alatima za izradu modela energetskih tržišta te se metodologije analiza troškova i koristi stalno unaprjeđuju.

Komisija je djelomično prihvatila i provela predmetnu preporuku. Stvaranje unutarnjih kapaciteta za analizu i izradu modela moglo bi imati znatne posljedice po resurse za Komisiju ili ACER.

13

Odlomak 123., 7. preporuka, točka (c)

Provedeno u većoj mjeri

Komisija surađuje s mrežama ENTSO-E i ENTSO-G na način da procjena potreba služi kao izvor informacija pri planiranju infrastrukture povezane s unutarnjim energetskim tržištem u EU-u.

Očekuje se odobrenje novog modela koji trebaju podnijeti mreže ENTSO.

14

Odlomak 125., 8. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je usavršila postupke planiranja, posebice u pogledu određivanja prioriteta i financiranja projekata od zajedničkog interesa.

Očekuje se odobrenje novog modela koji trebaju podnijeti mreže ENTSO.

15

Odlomak 126., 9. preporuka

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija je prihvatila temeljnu poruku iz preporuke.

Komisija nije podnijela relevantne zakonodavne prijedloge.

br. 17/2015

Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate

2

Odlomak 84., 2. preporuka, točka (a)

Provedeno u većoj mjeri

Obveza davanja objašnjenja željenih učinaka u pogledu očekivane djelotvornosti u odnosu na ciljeve EU-a i OP-ova unesena je u pravni okvir ESI fondova (vidi članak 30. Uredbe o zajedničkim odredbama).

Zabilježeni su nedostatci u pogledu primjene obveze iznošenja obrazloženja za očekivani učinak izmjena strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast.

3

Odlomak 84., 2. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

Uveden je kontrolni popis za dokumentiranje zaključaka o procjeni izmjena OP-a (uključujući doprinos OP-a strategiji Europa 2020. i postizanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije te očekivane rezultate, pokazatelje i okvir uspješnosti).

Kontrolnim popisom ne dokumentira se analiza opravdanosti dodatnih rezultata.

4

Odlomak 84., 2. preporuka, točka (c)

Provedeno u određenoj mjeri

U godišnjim izvješćima o provedbi izvješćuje se o reprogramiranju/preraspodjeli sredstava.

U godišnjim izvješćima o provedbi nedovoljno se izvješćuje o prethodnoj i očekivanoj djelotvornosti u vezi s izmjenama OP-a.

6

Odlomak 86., 3. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Kontrolnim popisima dokumentiraju se provjere dosljednosti i vjerodostojnosti koje je Komisija provela u vezi s podatcima navedenima u godišnjim izvješćima o provedbi. Planira se provedba revizija pouzdanosti podataka o uspješnosti.

Nema dokaza o sustavnim provjerama pouzdanosti podataka iz godišnjih izvješća o provedbi ili o provjerama informacija primljenih na temelju ad hoczahtjeva.

br. 20/2015

Isplativost potpore EU-a ruralnom razvoju za neproizvodna ulaganja u području poljoprivrede

1

Odlomak 74., 1. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija je objavila tehničke smjernice za godišnje izvješće o provedbi. Nadalje, Komisija podupire države članice u vezi s izvješćivanjem u godišnjem izvješću o provedbi u okviru sastanaka odbora za praćenje.

Provedba preporuke Komisiji da praćenje obavlja s pomoću godišnjih izvješća o provedbi koja podnose države članice još je u tijeku te će se moći provjeriti tek nakon privremene evaluacije koja će se obaviti 2019.

5

Odlomak 77., 3. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija je uvela smjernice kako bi potaknula države članice da postave dodatne pokazatelje rezultata.

Budući da smjernice nisu obvezujući i obvezan dokument za države članice, Komisija ne može „jamčiti”u kojoj su se mjeri države članice stvarno pridržavale smjernica i utvrdile dodatne posebne pokazatelje. Procjena mjere u kojoj se djelovanjem Komisije zajamčilo preporučeno praćenje ili procjena doprinosa neproizvodnih ulaganja tijekom evaluacija za programsko razdoblje 2014. – 2020. bit će moguća tek na temelju evaluacija u okviru unaprijeđenog godišnjeg izvješća o provedbi za 2019.

br. 21/2015

Pregled rizika u vezi s pristupom usmjerenim na rezultate za mjere EU-a u području razvoja i suradnje

1

Odlomak 83., 1. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Radni dokument službi Komisije „Revised EU International Cooperation and Development Results Framework in line with the Sustainable Development Goals of the 2030 Agenda for Sustainable Development and the New European Consensus on Development”(Revidirani Okvir EU-a za rezultate međunarodne suradnje i razvoja u skladu s ciljevima održivog razvoja iz Programa održivog razvoja do 2030. i novim Europskim konsenzusom o razvoju), SWD(2018)444, objavljen je u listopadu 2018. i sadržava prilog koji je izravno posvećen terminologiji povezanoj s rezultatima.

U trenutku praćenja provedbe preporuka još nije bio dostupan praktični vodič za upravljanje intervencijama EU-a za međunarodnu suradnju, uključujući informacijske listove čiji je cilj pojasniti ključne pojmove i terminologiju u vezi s rezultatima. Štoviše, nedosljednosti u upotrebi terminologije i dalje su prisutne u ključnim metodološkim dokumentima. Na primjer, jedan od dijagrama koje je Komisija predstavila u svojem paketu alata za ocjenjivače razvojnih mjera EU-a i dalje je sadržavao definicije koje nisu bile u skladu s terminologijom donesenom u kontekstu okvira za rezultate. Osim toga, u nekim akcijskim dokumentima i dalje nedostaju ciljne i polazne vrijednosti.

2

Odlomak 83., 2. preporuka

Provedeno u većoj mjeri

Komisija je uvela nekoliko mjera kako bi zajamčila da je uspostavljena jasna veza između mjera i očekivanih rezultata, uključujući međusektorska pitanja, posebice upute i predložak za popunjavanje akcijskih dokumenata te relevantne odredbe u priručniku za praćenje usmjereno na rezultate.

Još je potrebno dovršiti neke smjernice, uključujući praktični vodič za upravljanje intervencijama EU-a za međunarodnu suradnju.

br. 22/2015

Nadzor EU-a nad agencijama za kreditni rejting uspješno je uspostavljen, ali još nije u potpunosti djelotvoran (ESMA)

6

Odlomak 110., 6. preporuka

Provedeno u određenoj mjeri

ESMA je ažurirala svoje odgovore na pitanja o primjeni Uredbe o agencijama za kreditni rejting dodavanjem novog odjeljka (dio V.) o objavljivanju i prezentaciji kreditnog rejtinga.

Dovršavanje tekućeg savjetovanja i objavljivanje završnog izvješća u kontekstu izdavanja Smjernica o zahtjevima za objavljivanje koji se primjenjuju na kreditni rejting.

7

Odlomak 110., 7. preporuka

Provedeno u određenoj mjeri

Objedinjavanje sustava CEREP i sustava za izvješćivanje RADAR. Tijekom procesa njihova objedinjavanja ESMA je preispitala podatke na razini rejtinga u obama sustavima i ispravila utvrđene nedosljednosti, čime je povećana kvaliteta podataka.

Unatoč dosadašnjem radu ESMA-e u cilju poboljšanja informacijskog sadržaja u sustavu CEREP, još nisu dostupni sljedeći podatci: prosječne stope neispunjavanja obveza, prosječne matrice prijelaza, preuzimanje podataka pretragom na temelju više parametara, informacije o ispravcima prošlih pogrešaka u prijavljenim podatcima uz popratna objašnjenja te informacije o promjenama metodologija.

br. 23/2015

Kakvoća vode u dunavskom slijevu: ostvaren je napredak u provedbi Okvirne direktive o vodama, ali potrebni su dodatni napori

12

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija i dalje obavlja procjenu minimalnih zahtjeva upućivanjem na to postoje li oni i koliko su relevantni te procjenjuje postoje li standardi GAEC i jesu li prikladni.

Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

14

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (d)

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija je utvrdila mogućnosti za pojednostavnjenje.

Komisija je već poduzela konkretne mjere za provedbu te preporuke te bi ih trebala nastaviti provoditi i u sljedećem izvještajnom procesu u skladu s Direktivom o nitratima (2020.) i Okvirnom direktivom o vodama (2022.).

15

Odlomak 191., 3. preporuka, točka (e)

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija priprema i u sljedećem izvješću o provedbi planira iznijeti preporuke za nekoliko država članica u pogledu uključivanja troškova u vezi s okolišem i resursima u zahtjeve za povrat troškova.

U okviru zajedničke provedbene strategije države članice nedavno su se dogovorile da će raditi na tehničkom izvješću u kojem bi se utvrdili pristupi koji se trenutačno primjenjuju u pogledu povrata troškova za vodne usluge u skladu sa zahtjevima iz članka 9. Okvirne direktive o vodama (uključujući u području raspršenog onečišćenja). Potrebno je razmotriti potrebe za podatcima i informacijama u tom području. Za provedbu tog zadatka osnovat će se ad hocradna skupina za ekonomiju pod vodstvom strateške koordinacijske skupine. Očekuje se da će taj zadatak biti dovršen do kraja 2020. (vidi program rada u okviru zajedničke provedbe strategije za razdoblje 2019. – 2021.).

br. 25/2015

Potpora EU-a ruralnoj infrastrukturi: moguće je ostvariti znatno veću vrijednost za uloženi novac

2

Odlomak 101., 1. preporuka, točka (b)

Provedeno u određenoj mjeri

U skladu s preporukom Suda Komisija promiče usvajanje najbolje prakse u pogledu ublažavanja rizika od mrtvog tereta tako što jamči da programi ruralnog razvoja sadržavaju djelotvorne mehanizme komplementarnosti. Prije odobrenja programa država članica za ruralni razvoj GU AGRI poslao je upravljačkim tijelima svoja opažanja u svrhu uvođenja poboljšanja, zatraživši da ih se uzme u obzir u sljedećim inačicama.

Komisija nije izdala posebne smjernice o tome kako ublažiti rizik od mrtvog tereta ili kako izbjeći jednostavnu zamjenu drugih sredstava resursima za program ruralnog razvoja. Nema dokaza da su učinci mrtvog tereta djelotvorno ublaženi za programe u razdoblju 2017. – 2020. GU AGRI namjerava obaviti početnu procjenu tog pitanja na temelju privremene evaluacije koja će se obaviti 2019. Komisija nema dokaza o tome da je rizik od zamjene nacionalnih fondova sredstvima iz EPFRR-a ublažen.

4

Odlomak 101., 1. preporuka, točka (d)

Provedeno u određenoj mjeri

GU AGRI poboljšao je ispitivanje mehanizama kojima se jamči komplementarnost među fondovima EU-a na način da se tim pitanjima posvećuje veća pozornost i s pomoću novosklopljenih sporazuma o partnerstvu. GU AGRI procjenjuje da bi se početni zaključci u kojima se procjenjuje njihova djelotvornost mogli izvesti iz privremene evaluacije programa iz 2019., kao što je Sud i preporučio.

Još nije poznato koliko su djelotvorni mehanizmi kojima se jamči komplementarnost među različitim fondovima EU-a u trenutačnom programskom razdoblju. Godišnja izvješća o provedbi bit će dostupna tek kasnije tijekom 2019. U tematskom izvješću Suda br. 16/2017 utvrđeni su nedostatci u sporazumima o partnerstvu i programima ruralnog razvoja u pogledu komplementarnosti i sinergija među sektorima.

6

Odlomak 106., 2. preporuka, točka (b)

Provedeno u većoj mjeri

Provedena je preporuka Komisiji da ojača provjere opravdanosti troškova te je u većoj mjeri provedena preporuka da Komisija i države članice surađuju kako bi zajamčile djelotvorne sustave kontrole na razini upravljačkih tijela, posebno u pogledu rizika od prijevare i opravdanosti troškova projekta. Provjere opravdanosti troškova ojačane su novim kontrolnim popisima GU-a AGRI za ispitivanje usklađenosti, koje se primjenjuju od početka 2018. Nadalje, Komisija je objavila dokument „Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development”(Smjernice u pogledu pravila o kontroli i kaznama u ruralnom razvoju) za države članice (prilog 1.) u kojem se nalazi kontrolni popis koji je Sud preporučio za procjenu izrade kontrolnih sustava u odnosu na rizike povezane s troškovima projekata ruralnog razvoja.

Komisija nije dostavila dodatne dokaze o naknadnom osposobljavanju upravljačkih tijela o opravdanosti troškova nakon praćenja provedbe preporuka koje je Sud obavio 2017. Komisija u platformi ENRD-a nije utvrdila nove primjere najbolje prakse u pogledu administrativnih postupaka za procjenu opravdanosti troškova.

9

Odlomak 109., 3. preporuka, točka (a)

Provedeno u određenoj mjeri

Komisija je upravljačkim tijelima pružila smjernice za evaluaciju programa ruralnog razvoja u vidu internetskih stranica Europske mreže za ruralni razvoj i vlastite službe za korisničku podršku pri evaluacijama.

Prikupljanje podataka potrebnih za procjenu pokazatelja uspješnosti i rezultata programa općenito je i dalje nedostatno. U skladu s odgovorom Komisije na reviziju koja je obavljena u svrhu praćenja provedbe relevantnih preporuka Komisija tijekom 2019. namjerava procijeniti „informacije na temelju kojih je moguće izvesti zaključke o učinkovitosti i djelotvornosti financijskih sredstava utrošenih tijekom evaluacija predviđenih ZOPE-om”.

PRILOG 3.5.

PRAĆENJE PROVEDBE PRIJAŠNJIH PREPORUKA ZA PITANJA U VEZI S OKVIROM USPJEŠNOSTI

| Godina | Preporuka Suda | Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud |
| --- | --- | --- |
| Provedeno u potpunosti | U provedbi | Nije provedeno | Nije primjenjivo | Nedostatnidokazi |
| U većoj mjeri | U određenoj mjeri |
| 2015. | 1. preporuka: Komisija bi ciljeve na visokoj razini iz zakonskih akata kojima se uređuje program Obzor 2020. trebala pretočiti u operativne ciljeve na razini programa rada kako bi se procjenjivanjem uspješnosti programa rada i poziva na podnošenje prijedloga mogli djelotvorno upotrebljavati za poticanje uspješnosti. | | | x | | | |
| 2. preporuka: Komisija bi trebala dodatno pojasniti poveznice između strategije Europa 2020. (2010. – 2020.), višegodišnjeg financijskog okvira (2014. – 2020.) i prioriteta Komisije (2015. – 2019.), primjerice u okviru procesa strateškog planiranja i izvješćivanja (2016. – 2020.). Time bi se osnažili mehanizmi praćenja i izvješćivanja i Komisiji bi se omogućilo da djelotvorno izvješćuje o doprinosu proračuna EU-a ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. | | | x | | | |
| 3. preporuka: Komisija bi pojmove „uloženi resursi”, „ostvarenje”, „rezultat” i „učinak” u svim svojim aktivnostima trebala upotrebljavati dosljedno i u skladu sa svojim smjernicama za bolju regulativu. | | | x | | | |
| Source: | ECA. |

Godina

Preporuka Suda

Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud

Provedeno u potpunosti

U provedbi

Nije provedeno

Nije primjenjivo

Nedostatnidokazi

U većoj mjeri

U određenoj mjeri

2015.

1. preporuka: Komisija bi ciljeve na visokoj razini iz zakonskih akata kojima se uređuje program Obzor 2020. trebala pretočiti u operativne ciljeve na razini programa rada kako bi se procjenjivanjem uspješnosti programa rada i poziva na podnošenje prijedloga mogli djelotvorno upotrebljavati za poticanje uspješnosti.

x

2. preporuka: Komisija bi trebala dodatno pojasniti poveznice između strategije Europa 2020. (2010. – 2020.), višegodišnjeg financijskog okvira (2014. – 2020.) i prioriteta Komisije (2015. – 2019.), primjerice u okviru procesa strateškog planiranja i izvješćivanja (2016. – 2020.). Time bi se osnažili mehanizmi praćenja i izvješćivanja i Komisiji bi se omogućilo da djelotvorno izvješćuje o doprinosu proračuna EU-a ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.

x

3. preporuka: Komisija bi pojmove „uloženi resursi”, „ostvarenje”, „rezultat” i „učinak” u svim svojim aktivnostima trebala upotrebljavati dosljedno i u skladu sa svojim smjernicama za bolju regulativu.

x

Source:

ECA.

---

POGLAVLJE 4.

Prihodi

SADRŽAJ

| Uvod | 4.1.–4.4. |
| --- | --- |

| Kratak opis prihoda | 4.2.–4.3. |
| --- | --- |

| Opseg revizije i revizijski pristup | 4.4. |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcija | 4.5. |
| --- | --- |

| Ispitivanje sastavnica sustava unutarnje kontrole i godišnjih izvješća o radu | 4.6.–4.22. |
| --- | --- |

| Nedostatci u načinu na koji države članice upravljaju tradicionalnim vlastitim sredstvima | 4.7.–4.10. |
| --- | --- |

| Nedostatci u načinu na koji Komisija provjerava izvješća država članica o tradicionalnim vlastitim sredstvima | 4.11.–4.13. |
| --- | --- |

| Ukupan broj zadrški u vezi s BND-om i PDV-om ostao je nepromijenjen, dok je broj otvorenih pitanja u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima porastao | 4.14.–4.15. |
| --- | --- |

| Sud je utvrdio kašnjenja u praćenju i zaključivanju otvorenih pitanja u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima na razini Komisije | 4.16. |
| --- | --- |

| Komisija očekuje da će 2019. zaključiti višegodišnji ciklus provjere BND-a, no s procjenom utjecaja globalizacije na nacionalne račune nastavit će do 2024. godine. | 4.17.–4.20. |
| --- | --- |

| Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja | 4.21.–4.22. |
| --- | --- |

| Zaključak i preporuke | 4.23.–4.25. |
| --- | --- |

| Zaključak | 4.23. |
| --- | --- |

| Preporuke | 4.24.–4.25. |
| --- | --- |

| Prilog 4.1. – | Rezultati ispitivanja transakcija za prihode |
| --- | --- |

Prilog 4.1. –

| Prilog 4.2. – | Broj važećih zadrški u vezi s BND-om i PDV-om te broj otvorenih pitanja u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima po državama članicama na dan 31. 12. 2018. |
| --- | --- |

Prilog 4.2. –

| Prilog 4.3. – | Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za prihode |
| --- | --- |

Prilog 4.3. –

Uvod

| 4.1. | U ovom poglavlju izneseni su nalazi Suda za prihode, koji se sastoje od vlastitih sredstava i ostalih prihoda. U
  okviru 4.1.
  nalazi se detaljan prikaz prihoda za 2018. godinu.






  Okvir 4.1.


  Prihodi – detaljan prikaz za 2018. godinu










  Ukupni prihodi za 2018. (1) 159,3 milijarde eura







  (1) | Ovaj iznos predstavlja stvarne proračunske prihode EU-a. Iznos od 163,1 milijarde eura prikazan u izvještaju o financijskom rezultatu izračunan je prema načelu nastanka poslovnog događaja. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Okvir 4.1.

Prihodi – detaljan prikaz za 2018. godinu

Image 30

Ukupni prihodi za 2018. (1) 159,3 milijarde eura

(1)

Ovaj iznos predstavlja stvarne proračunske prihode EU-a. Iznos od 163,1 milijarde eura prikazan u izvještaju o financijskom rezultatu izračunan je prema načelu nastanka poslovnog događaja.

| Izvor: | konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvor:

konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu.

Kratak opis prihoda

| 4.2. | Većina prihoda (90 %) potječe iz triju kategorija vlastitih sredstava:






  (a) | vlastitih sredstava od bruto nacionalnog dohotka (BND-a) koja čine 66 % prihoda EU-a te kojima se proračun EU-a uravnotežuje nakon što se izračunaju prihodi iz svih drugih izvora. Svaka država članica daje razmjeran doprinos koji se temelji na njezinu BND-u (1). |
| --- | --- | --- |

4.2.

(a)

vlastitih sredstava od bruto nacionalnog dohotka (BND-a) koja čine 66 % prihoda EU-a te kojima se proračun EU-a uravnotežuje nakon što se izračunaju prihodi iz svih drugih izvora. Svaka država članica daje razmjeran doprinos koji se temelji na njezinu BND-u (1).

| (b) | tradicionalnih vlastitih sredstava (TVS), koja čine 13 % prihoda EU-a. Prije svega obuhvaćaju carinske pristojbe na uvoz, koje prikupljaju države članice. U proračun EU-a uplaćuje se 80 % ukupnog iznosa, a ostalih 20 % države članice zadržavaju za pokrivanje troškova prikupljanja. |
| --- | --- |

(b)

tradicionalnih vlastitih sredstava (TVS), koja čine 13 % prihoda EU-a. Prije svega obuhvaćaju carinske pristojbe na uvoz, koje prikupljaju države članice. U proračun EU-a uplaćuje se 80 % ukupnog iznosa, a ostalih 20 % države članice zadržavaju za pokrivanje troškova prikupljanja.

| (c) | vlastitih sredstava od poreza na dodanu vrijednost (PDV-a), koja čine 11 % prihoda EU-a. Doprinosi u okviru tih vlastitih sredstava računaju se na temelju jedinstvene stope (2) koja se primjenjuje na usklađene osnovice za procjenu PDV-a država članica. |
| --- | --- |

(c)

vlastitih sredstava od poreza na dodanu vrijednost (PDV-a), koja čine 11 % prihoda EU-a. Doprinosi u okviru tih vlastitih sredstava računaju se na temelju jedinstvene stope (2) koja se primjenjuje na usklađene osnovice za procjenu PDV-a država članica.

| 4.3. | Prihodi uključuju i iznose dobivene iz drugih izvora, od kojih su najvažniji doprinosi i povrati koji proizlaze iz sporazuma i programa Unije (3) (8 % prihoda EU-a). |
| --- | --- |

4.3.

Opseg revizije i revizijski pristup

| 4.4. | Primjenom revizijskog pristupa i metoda navedenih u
  prilogu 1.1.
  Sud temelji jamstvo za svoje revizorsko mišljenje o prihodima na procjeni ključnih odabranih sustava, koja je nadopunjena ispitivanjem transakcija. Sud je u vezi s prihodima za 2018. ispitao sljedeće:






  (a) | uzorak od 55 naloga Komisije za povrat sredstava (4), koji je sastavljen tako da bude reprezentativan za sve izvore prihoda |
| --- | --- | --- |

4.4.

(a)

uzorak od 55 naloga Komisije za povrat sredstava (4), koji je sastavljen tako da bude reprezentativan za sve izvore prihoda

| (b) | sustave Komisije za:






  (i) | jamčenje toga da su podatci država članica o BND-u i PDV-u primjeren temelj za izračunavanje doprinosa od vlastitih sredstava te sustave za izračun i ubiranje tih doprinosa (5) |
| --- | --- | --- |

(b)

sustave Komisije za:

(i)

jamčenje toga da su podatci država članica o BND-u i PDV-u primjeren temelj za izračunavanje doprinosa od vlastitih sredstava te sustave za izračun i ubiranje tih doprinosa (5)

| (ii) | upravljanje tradicionalnim vlastitim sredstvima, provjeravanje pouzdanosti izvješća država članica te jamčenje toga da države članice imaju djelotvorne sustave za prikupljanje točnih iznosa tradicionalnih vlastitih sredstava, izvješćivanje o njima i njihovo stavljanje na raspolaganje |
| --- | --- |

(ii)

upravljanje tradicionalnim vlastitim sredstvima, provjeravanje pouzdanosti izvješća država članica te jamčenje toga da države članice imaju djelotvorne sustave za prikupljanje točnih iznosa tradicionalnih vlastitih sredstava, izvješćivanje o njima i njihovo stavljanje na raspolaganje

| (iii) | upravljanje novčanim kaznama i sankcijama te |
| --- | --- |

(iii)

upravljanje novčanim kaznama i sankcijama te

| (iv) | izračun iznosa koji proizlaze iz korektivnih mehanizama. |
| --- | --- |

(iv)

izračun iznosa koji proizlaze iz korektivnih mehanizama.

| (c) | računovodstvene sustave za tradicionalna vlastita sredstva (6) u trima odabranim državama članicama (Italiji, Francuskoj i Španjolskoj) (7) te |
| --- | --- |

(c)

računovodstvene sustave za tradicionalna vlastita sredstva (6) u trima odabranim državama članicama (Italiji, Francuskoj i Španjolskoj) (7) te

| (d) | pouzdanost informacija o pravilnosti u godišnjim izvješćima o radu GU-a za proračun i Eurostata. |
| --- | --- |

(d)

pouzdanost informacija o pravilnosti u godišnjim izvješćima o radu GU-a za proračun i Eurostata.

Pravilnost transakcija

| 4.5. | U ovom su odjeljku iznesena opažanja Suda o pravilnosti transakcija. Sud svoj zaključak o pravilnosti prihodovnih transakcija povezanih s računovodstvenom dokumentacijom EU-a temelji na procjeni sustava Komisije za izračun i ubiranje prihoda (8) te na ispitivanju uzorka od 55 naloga za povrat, od kojih ni u jednom nije bilo mjerljive pogreške.
  Prilog 4.1.
  sadržava pregled rezultata ispitivanja transakcija. |
| --- | --- |

4.5.

Ispitivanje sastavnica sustava unutarnje kontrole i godišnjih izvješća o radu

| 4.6. | Kao što je objašnjeno u odlomku 4.4., Sud je odabrao i ispitao niz sustava. Opažanjima u nastavku ne dovodi se u pitanje opće mišljenje Suda o pravilnosti prihoda EU-a (vidi poglavlje 1.). Međutim, u njima se ističu bitni nedostatci u pojedinim kategorijama vlastitih sredstava ili područja u kojima bi se izračun i ubiranje prihoda mogli poboljšati. |
| --- | --- |

4.6.

Nedostatci u načinu na koji države članice upravljaju tradicionalnim vlastitim sredstvima

| 4.7. | Svaka država članica Komisiji podnosi mjesečno izvješće o carinskim pristojbama koje je naplatila (računi A) te tromjesečno izvješće o utvrđenim pristojbama koje još nisu naplaćene (računi B). Pouzdanost tih izvješća ključna je za izračun tradicionalnih vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Sud je analizirao izradu računa A i B u Italiji, Francuskoj i Španjolskoj te postupke za ubiranje iznosa tradicionalnih vlastitih sredstava koja se uplaćuju u proračun EU-a. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Sud nije utvrdio nikakve ozbiljnije probleme u vezi s izradom mjesečnih izvješća o carinskim pristojbama naplaćenima u Italiji ili Francuskoj. Međutim, u Španjolskoj je Sud utvrdio nedostatke u sustavima za kontrolu podataka prikupljenih za ta izvješća (vidi
  okvir 4.2.
  ).






  Okvir 4.2.


  Nedostatci u sustavima za kontrolu tradicionalnih vlastitih sredstava u Španjolskoj






  Sud je utvrdio manjak nadzora nad promjenama u računovodstvenom sustavu za tradicionalna vlastita sredstva u Španjolskoj. Tamošnje izvješće o računima A za svibanj 2018. sadržavao je unos u kojem je iznos koji se stavlja na raspolaganje u korist proračuna EU-a umanjen za pola milijuna eura. Nacionalna tijela Španjolske objasnila su da je računovodstveni službenik taj unos dodao ručno kako bi ispravio automatsko knjiženje koje je provedeno u računovodstvenom sustavu 2008. godine. Međutim, nije bilo dokaza o tome da su njegovi nadređeni odobrili taj unos.
  Nakon što su istražila taj slučaj, španjolska tijela zaključila su da je izmjena iz svibnja 2018. kojom se iznos umanjio pogrešna te su ispravila pogrešku. Ovaj slučaj upućuje na nedostatke u sustavima za kontrolu, koji su u samom početku trebali spriječiti taj unos. |
| --- | --- |

4.9.

Okvir 4.2.

Nedostatci u sustavima za kontrolu tradicionalnih vlastitih sredstava u Španjolskoj

Sud je utvrdio manjak nadzora nad promjenama u računovodstvenom sustavu za tradicionalna vlastita sredstva u Španjolskoj. Tamošnje izvješće o računima A za svibanj 2018. sadržavao je unos u kojem je iznos koji se stavlja na raspolaganje u korist proračuna EU-a umanjen za pola milijuna eura. Nacionalna tijela Španjolske objasnila su da je računovodstveni službenik taj unos dodao ručno kako bi ispravio automatsko knjiženje koje je provedeno u računovodstvenom sustavu 2008. godine. Međutim, nije bilo dokaza o tome da su njegovi nadređeni odobrili taj unos.

Nakon što su istražila taj slučaj, španjolska tijela zaključila su da je izmjena iz svibnja 2018. kojom se iznos umanjio pogrešna te su ispravila pogrešku. Ovaj slučaj upućuje na nedostatke u sustavima za kontrolu, koji su u samom početku trebali spriječiti taj unos.

| 4.10. | U trima posjećenim državama članicama Sud je uočio nedostatke u upravljanju utvrđenim pristojbama koje još nisu naplaćene. Nedostatci su prije svega povezani s kašnjenjima u prisilnoj naplati carinskih dugova i kasnom evidentiranju ili otpisivanju dugova u računovodstvenom sustavu (9). Slični nedostatci utvrđeni su prethodnih godina u drugim državama članicama (10). Komisija na temelju inspekcija također nastavlja otkrivati nedostatke povezane s računima B i izvješćivati o njima. Sud je prethodno iznio preporuke (11) u vezi s računima B, no one još nisu u potpunosti provedene. |
| --- | --- |

4.10.

Nedostatci u načinu na koji Komisija provjerava izvješća država članica o tradicionalnim vlastitim sredstvima

| 4.11. | Sud je ispitao sustave Komisije za provjeru pouzdanosti izvješća država članica te za jamčenje toga da države članice imaju djelotvorne sustave za prikupljanje točnih iznosa tradicionalnih vlastitih sredstava, izvješćivanje o njima i njihovo stavljanje na raspolaganje. Sud se usredotočio na godišnje inspekcije u državama članicama i provjere dosljednosti izvješća o računima A i B koje provodi Komisija. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Utvrđeno je da inspekcijski program Komisije za 2018. nije bio u dovoljnoj mjeri potkrijepljen strukturiranom i dokumentiranom procjenom rizika te da njime nije predviđeno rangiranje država članica prema stupnju rizika niti su izneseni učinci i vjerojatnost rizika. Sud stoga nije mogao potvrditi da su inspekcijama na odgovarajući način obuhvaćena područja najvećeg rizika. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Osim toga, Sud je utvrdio da, nakon što je svaki mjesec ili tromjesečje primila izvješće o tradicionalnim vlastitim sredstvima, Komisija nije provodila sustavnu analizu neuobičajenih izmjena u izvješćima niti je prikupila relevantne informacije kojima bi se objasnili razlozi za te izmjene. |
| --- | --- |

4.13.

Ukupan broj zadrški u vezi s BND-om i PDV-om ostao je nepromijenjen, dok je broj otvorenih pitanja u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima porastao

| 4.14. | U slučajevima u kojima utvrdi mogućnost da podatci koje su pružile države članice nisu usklađeni s propisima (12) o vlastitim sredstvima Komisija ostavlja mogućnost da se ti podatci izmijene otvorenom sve dok usklađenost podataka ne bude na zadovoljavajućoj razini. Za slučajeve koji se odnose na BND ili PDV taj se postupak naziva izražavanjem zadrški, a za slučajeve koji se odnose na tradicionalna vlastita sredstva predmetni se postupak naziva otvaranjem pitanja. Komisija utvrđuje učinak zadrški i otvorenih pitanja na proračun EU-a nakon što prikupi potrebne informacije od država članica. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Prilog 4.2.
  sadržava pregled važećih zadrški i otvorenih pitanja koja su proizašla iz provjera i inspekcija koje je provela Komisija. Ukupno gledajući, broj zadrški u vezi s BND-om (13) i PDV-om ostao je približno nepromijenjen u odnosu na prethodnu godinu, dok je broj otvorenih pitanja u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima porastao za 14 %. |
| --- | --- |

4.15.

Sud je utvrdio kašnjenja u praćenju i zaključivanju otvorenih pitanja u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima na razini Komisije

| 4.16. | Pregledom odabranih otvorenih pitanja u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima s financijskim učinkom Sud je utvrdio određena kašnjenja u praćenju i zaključivanju tih pitanja na razini Komisije. Osim toga, Sud je utvrdio da je 27 % otvorenih pitanja bilo važeće duže od pet godina. |
| --- | --- |

4.16.

Komisija očekuje da će 2019. zaključiti višegodišnji ciklus provjere BND-a, no s procjenom utjecaja globalizacije na nacionalne račune nastavit će do 2024. godine

| 4.17. | Komisija i dalje provodi višegodišnje provjere BND-a u državama članicama te očekuje da će ih dovršiti do kraja 2019. godine. Tim se provjerama ispituje jesu li postupci kojima se države članice služe za sastavljanje nacionalnih računa usklađeni sa sustavom ESA 2010. (14) te jesu li podatci o BND-u usporedivi, pouzdani i sveobuhvatni (15). |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | U slučaju Francuske Komisija je 2018. izrazila opću zadršku u vezi s procjenom francuskog BND-a. Zadrška je izražena iznimno, i to zbog toga što Francuska nije pružila dovoljno informacija o sastavljanju svojeg BND-a (vidi
  okvir 4.3.
  ). Nedostatak informacija iz Francuske Komisiji otežava pravodobno dovršavanje ciklusa provjere i vodi do povećanog rizika od potrebe za kasnijim ispravljanjem doprinosa Francuske. Nedostatak informacija također bi mogao imati učinak na izračun doprinosa drugih država članica.






  Okvir 4.3.


  Komisija je brzo djelovala kako bi zaštitila financijske interese EU-a izražavanjem opće zadrške u vezi s podatcima o BND-u Francuske






  Komisija provjerava usporedivost, pouzdanost i sveobuhvatnost podataka koje države članice upotrebljavaju kako bi sastavile svoj BND za potrebe izračuna doprinosa od vlastitih sredstava. To uključuje provjeru izvora podataka i metoda. koje države članice upotrebljavaju za procjenu BND-a.
  Prvotni izvori i metode za procjenu BND-a u Francuskoj nisu bili zadovoljavajuće kvalitete u vidu njihova oblika, sadržaja i detalja. Slijedom toga, Komisija nije bila u mogućnosti obaviti provjeru prema vremenskom rasporedu koji je dogovorila s državama članicama. Komisija je iskoristila podatke o BND-u Francuske kako bi izračunala njezine doprinose, no ipak je izrazila opću zadršku u vezi s tim podatcima zbog njihove upitne kvalitete. Komisija iznimno koristi zadrške iz ove kategorije u slučajevima u kojima smatra da postoji značajan rizik od nemogućnosti zaštite financijskih interesa EU-a. |
| --- | --- |

4.18.

Okvir 4.3.

Komisija je brzo djelovala kako bi zaštitila financijske interese EU-a izražavanjem opće zadrške u vezi s podatcima o BND-u Francuske

Komisija provjerava usporedivost, pouzdanost i sveobuhvatnost podataka koje države članice upotrebljavaju kako bi sastavile svoj BND za potrebe izračuna doprinosa od vlastitih sredstava. To uključuje provjeru izvora podataka i metoda. koje države članice upotrebljavaju za procjenu BND-a.

Prvotni izvori i metode za procjenu BND-a u Francuskoj nisu bili zadovoljavajuće kvalitete u vidu njihova oblika, sadržaja i detalja. Slijedom toga, Komisija nije bila u mogućnosti obaviti provjeru prema vremenskom rasporedu koji je dogovorila s državama članicama. Komisija je iskoristila podatke o BND-u Francuske kako bi izračunala njezine doprinose, no ipak je izrazila opću zadršku u vezi s tim podatcima zbog njihove upitne kvalitete. Komisija iznimno koristi zadrške iz ove kategorije u slučajevima u kojima smatra da postoji značajan rizik od nemogućnosti zaštite financijskih interesa EU-a.

| 4.19. | U godišnjem izvješću Suda za 2016. istaknuto je da bi Komisija trebala provesti dodatne aktivnosti kako bi se procijenio mogući učinak globalizacije na podatke o BND-u (16). Komisija je 2018. nastavila suradnju s državama članicama kako bi razvila metodologiju za procjenu učinka globalizacije na sastavljanje podataka o BND-u, posebice u pogledu premještanja velikih međunarodnih poduzeća. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Komisija i države članice dogovorile su kao rok za uvođenje potrebnih poboljšanja kraj 2024. godine. To znači da će Komisija na kraju ciklusa provjere morati izraziti zadrške koje se odnose na globalizaciju kako bi se zadržala mogućnost izmjena podataka država članica o BND-u na temelju njihove procjene međunarodnih aktivnosti. |
| --- | --- |

4.20.

Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja

| 4.21. | Informacije prikazane u godišnjim izvješćima za 2018. koja su objavili GU za proračun i Eurostat potvrđuju opažanja i zaključke Suda. Treću godinu zaredom GU za proračun izrazio je zadršku o vrijednosti tradicionalnih vlastitih sredstava koje je prikupila Ujedinjena Kraljevina, i to zbog toga što ta zemlja proračunu EU-a nije stavila na raspolaganje carinske pristojbe čije je plaćanje izbjegnuto na temelju umanjenog prikazivanja vrijednosti tekstila i obuće uvezenih iz Kine. Sud napominje da je opseg ovogodišnje zadrške proširen kako bi se obuhvatili mogući gubitci tradicionalnih vlastitih sredstava ostalih država članica slijedom prethodno navedenog umanjenog prikazivanja vrijednosti, koji još nisu procijenjeni. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | U godišnjem izvješću Suda za 2017. (17) istaknut je postupak zbog povrede prava (18) pokrenut protiv Ujedinjene Kraljevine zbog toga što nije poduzela odgovarajuće mjere da umanji rizik od carinskih prijevara u vidu umanjivanja vrijednosti robe. Komisija je 2018. Ujedinjenoj Kraljevini poslala obrazloženo mišljenje i izračunala da je proračun EU-a pretrpio ukupan gubitak (glavnica i kamate) od 2,8 milijardi eura (19). U ožujku 2019. Komisija je taj slučaj uputila Sudu Europske unije. |
| --- | --- |

4.22.

Zaključak i preporuke

Zaključak

| 4.23. | Ukupni revizijski dokazi upućuju na to da stopa pogreške za prihode nije bila značajna. Ispitani sustavi povezani s prihodima bili su općenito djelotvorni. Ključne unutarnje kontrole nad tradicionalnim vlastitim sredstvima koje je Sud procijenio na razini Komisije i u određenim državama članicama bile su djelomično djelotvorne (vidi odlomke 4.7. – 4.13.). |
| --- | --- |

4.23.

Preporuke

| 4.24. | U
  prilogu 4.3.
  prikazani su nalazi praćenja provedbe pet preporuka koje je Sud iznio u svojem godišnjem izvješću za 2015. godinu. Komisija je jednu preporuku provela u određenoj mjeri te tri u većoj mjeri, dok je jednu provela u potpunosti. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Na temelju ovog pregleda te nalaza i zaključka za 2018. godinu Sud preporučuje Komisiji sljedeće: |
| --- | --- |

4.25.

Preporuka 4.1.

Za potrebe planiranja inspekcija u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima potrebno je provesti procjenu rizika koja je u većoj mjeri strukturirana i dokumentirana, uključujući analizu stupnja rizika za svaku državu članicu i rizika u vezi sa sastavljanjem računa A i B (vidi odlomak 4.12.).

Preporučeni rok provedbe: do kraja 2020.

Preporuka 4.2.

Potrebno je povećati opseg mjesečnih i tromjesečnih provjera izvješća o računima A i B u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima provedbom detaljnije analize neuobičajenih izmjena kako bi se zajamčila brza reakcija na moguća odstupanja (vidi odlomke 4.9. i 4.13.).

Preporučeni rok provedbe: do kraja 2020.

---

(1)  Prvotni doprinos računa se na temelju prognoze BND-a. Razlike između prognoziranog i završnog BND-a usklađuju se tijekom sljedećih godina te utječu na raspodjelu vlastitih sredstava među državama članicama, a ne na ukupni prikupljeni iznos.

(2)  Snižena stopa udjela PDV-a u visini od 0,15 % primjenjuje se na Njemačku, Nizozemsku i Švedsku, dok za ostale države članice ta stopa iznosi 0,3 %.

(3)  Oni se najvećim dijelom sastoje od prihoda povezanih s EFJP-om i EPFRR-om (posebice poravnanje računa i ispravljanje nepravilnosti), sudjelovanjem zemalja izvan EU-a u istraživačkim programima te ostalim doprinosima programima i aktivnostima EU-a, kao i s njima povezanim povratima.

(4)  Nalog za povrat dokument je u kojem Komisija evidentira iznose koje treba naplatiti.

(5)  Polazište Suda bili su usuglašeni podatci o BND-u i usklađena osnovica PDV-a koje su pripremile države članice. Sud nije izravno ispitao statistiku i podatke koje su pružile Komisija i države članice.

(6)  Za potrebe revizije koju je obavio Sud upotrebljavali su se podatci iz računovodstvenih sustava za tradicionalna vlastita sredstva posjećenih država članica. Sud nije mogao obaviti reviziju neprijavljene uvezene robe ili robe koja je izmaknula carinskom nadzoru.

(7)  Te su tri države članice odabrane na temelju veličine njihova doprinosa od tradicionalnih vlastitih sredstava i procjene rizika koju je obavio Sud.

(8)  Vidi odlomak 12.
  priloga 1.1.

(9)  Nije utvrđen značajan učinak na iznose čiji povrat treba osigurati od država članica navedene u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a.

(10)  Vidi odlomak 4.15. godišnjeg izvješća Suda za 2017., odlomak 4.15. godišnjeg izvješća Suda za 2016., odlomak 4.18. godišnjeg izvješća Suda za 2015., odlomak 4.22. godišnjeg izvješća Suda za 2014., odlomak 2.16. godišnjeg izvješća Suda za 2013. te odlomke 2.32. i 2.33. godišnjeg izvješća Suda za 2012. godinu.

(11)  Vidi 2. i 3. preporuku u
  prilogu 4.3.

(12)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 od 26. svibnja 2014. o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom (SL L 168, 7.6.2014., str. 39.) i Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 608/2014 od 26. svibnja 2014. o utvrđivanju provedbenih mjera za sustav vlastitih sredstava Europske unije (SL L 168, 7.6.2014., str. 29.).

(13)  Postoje dvije glavne kategorije zadrški u vezi s BND-om – posebne i opće. Posebne zadrške dijele se na zadrške povezane s transakcijama, transverzalne zadrške i zadrške povezane s procesom sastavljanja BND-a. Ovaj se odlomak odnosi na zadrške povezane s transakcijama. Na kraju 2018. nije bilo otvorenih transverzalnih zadrški. Zadrške povezane s procesom sastavljanja BND-a izražene su za sve države članice kako bi se zajamčilo da, tijekom ciklusa provjere, države članice pri izračunu vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u od 2010. nadalje uzmu u obzir rezultate aktivnosti koje je obavila Komisija. Za opće zadrške vidi odlomak 4.18.

(14)  ESA (Europski sustav nacionalnih i regionalnih računa) 2010. najnoviji je međunarodno usklađeni računovodstveni okvir EU-a. Upotrebljava se za izradu sustavnog i detaljnog opisa određenog gospodarstva. Vidi Uredbu (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

(15)  Vidi članak 5. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 od 15. srpnja 2003. o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama (Uredba o BND-u) (SL L 181, 19.7.2003., str. 1.), što je zamijenjeno Uredbom (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Uredbe Euratoma i Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (Uredba o BND-u) (SL L 91, 29.3.2019., str. 19.), vidi posebno članak 5. stavak 2.

(16)  Vidi odlomke 4.10. – 4.13. i 4.23. godišnjeg izvješća Suda za 2016.

(17)  Vidi odlomak 4.17. godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(18)  Riječ je o glavnoj mjeri izvršenja koju Komisija može poduzeti u slučajevima u kojima države članice ne primjenjuju zakonodavstvo EU-a.

(19)  Potraživanja od Ujedinjene Kraljevine iznose ukupno 3,5 milijardi eura, uključujući predmetni slučaj povrede obveza, što je u konsolidiranoj računovodstvenoj dokumentaciji EU-a za 2018. evidentirano kao dio iznosa čiji povrat treba osigurati od država članica.

PRILOG 4.1.

REZULTATI ISPITIVANJA TRANSAKCIJA ZA PRIHODE

| | 2018. | 2017. |
| --- | --- | --- |
| VELIČINA I SASTAV UZORKA |
| Ukupan broj transakcija: | 55 | 55 |
| PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA |
| Procijenjena stopa pogreške | Bez značajnih pogrešaka | Bez značajnih pogrešaka |

2018.

2017.

VELIČINA I SASTAV UZORKA

Ukupan broj transakcija:

55

55

PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA

Procijenjena stopa pogreške

Bez značajnih pogrešaka

Bez značajnih pogrešaka

PRILOG 4.2.

BROJ VAŽEĆIH ZADRŠKI U VEZI S BND-om I PDV-om TE BROJ OTVORENIH PITANJA U VEZI S TRADICIONALNIM VLASTITIM SREDSTVIMA PO DRŽAVAMA ČLANICAMA NA DAN 31. 12. 2018.

| |
| --- |
| | „Otvorena pitanja” u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima | Zadrške u vezi s PDV-om | Zadrške u vezi s BND-om |
| UKUPNO NA DAN 31. 12. 2018. | 402 | 96 | 9 |
| UKUPNO NA DAN 31. 12. 2017. | 354 | 92 | 7 |

Image 31

„Otvorena pitanja” u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima

Zadrške u vezi s PDV-om

Zadrške u vezi s BND-om

UKUPNO NA DAN 31. 12. 2018.

402

96

9

UKUPNO NA DAN 31. 12. 2017.

354

92

7

Izvor: Europski revizorski sud (1).

---

(1)  Broj zadrški u vezi s BND-om odnosi se samo na zadrške povezane s transakcijama (kojima je obuhvaćeno sastavljanje pojedinačnih komponenti nacionalnih računa određene države članice). Osim njih, za sve države članice iznesene su i važeće zadrške povezane s procesom sastavljanja BND-a, koje se odnose na prikupljanje podataka od 2010. nadalje (osim za Hrvatsku, za koju se odnose na razdoblje od 2013. nadalje) te jedna opća zadrška za Francusku (vidi odlomak 4.18.).

PRILOG 4.3.

PRAĆENJE PROVEDBE PRIJAŠNJIH PREPORUKA ZA PRIHODE

| Godina | Preporuka Suda | Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud |
| --- | --- | --- |
| Provedeno u potpunosti | U provedbi | Nije provedeno | Nije primjenjivo | Nedostatni dokazi |
| U većoj mjeri | U određenoj mjeri |
| 2015. | Komisija bi trebala:

  1. preporuka: poduzeti potrebne korake kako bi zajamčila da svi gospodarski subjekti u svim državama članicama imaju slične uvjete u pogledu zastare obavijesti o dugu nakon revizije poslije carinjenja. | | X | | | | |
| 2. preporuka: državama članicama pružiti smjernice za poboljšanje načina na koji upravljaju stavkama evidentiranima u računima B. | | X | | | | |
| 3. preporuka: pobrinuti se za to da države članice točno prijavljuju i stavljaju na raspolaganje iznose naplaćene iz računa B. | | X | | | | |
| 4. preporuka: u najvećoj mogućoj mjeri državama članicama olakšati naplatu carinskih dugova u slučajevima u kojima dužnici nisu iz država članica EU-a | | | X | | | |
| 5. preporuka: poboljšati provjere izračuna doprinosa i korektivnih mehanizama u okviru Europskog gospodarskog prostora (EEA) / Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA). | X | | | | | |

Godina

Preporuka Suda

Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud

Provedeno u potpunosti

U provedbi

Nije provedeno

Nije primjenjivo

Nedostatni dokazi

U većoj mjeri

U određenoj mjeri

2015.

Komisija bi trebala:

1. preporuka: poduzeti potrebne korake kako bi zajamčila da svi gospodarski subjekti u svim državama članicama imaju slične uvjete u pogledu zastare obavijesti o dugu nakon revizije poslije carinjenja.

X

2. preporuka: državama članicama pružiti smjernice za poboljšanje načina na koji upravljaju stavkama evidentiranima u računima B.

X

3. preporuka: pobrinuti se za to da države članice točno prijavljuju i stavljaju na raspolaganje iznose naplaćene iz računa B.

X

4. preporuka: u najvećoj mogućoj mjeri državama članicama olakšati naplatu carinskih dugova u slučajevima u kojima dužnici nisu iz država članica EU-a

X

5. preporuka: poboljšati provjere izračuna doprinosa i korektivnih mehanizama u okviru Europskog gospodarskog prostora (EEA) / Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA).

X

Napomene o analizi ostvarenog napretka koju je proveo Sud:

1. preporuka:
  Komisija je predložila Direktivu o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije (koju Vijeće još nije odobrilo) te razmotrila provedbu istraživanja u svim državama članicama s ciljem započinjanja pravnih istraga po potrebi.

2. preporuka:
  Komisija je provela niz informativnih aktivnosti i objavila dva dokumenta sa smjernicama, čime je doprinijela poboljšanju načina na koji države članice upravljaju računima B. Međutim, prema mišljenju Suda Komisija bi mogla pružiti više praktičnih smjernica o dodavanju unosa u različite stupce u izvješćima o računima A i B (kako je propisano u Provedbenoj odluci Komisije (EU, Euratom) 2018/194 od 8. veljače 2018.) (vidi odlomak 4.10.).

3. preporuka:
  Uklonjene su neusklađenosti između izvješća o računima A i B nekih država članica. U slučaju jedne države članice taj problem i dalje postoji, no u manjoj mjeri nego prethodnih godina. Komisija navodi da će i dalje pratiti problem dok se on ne riješi (vidi odlomak 4.10.).

4. preporuka:
  Stupanjem na snagu Carinskog zakonika Unije 2016. uvedeni su dodatni alati za jamčenje prikupljanja relevantnih podataka. Međutim, problem nije u potpunosti riješen tim poboljšanjima. Komisija procjenjuje djelotvornost odredbi Carinskog zakonika Unije u pogledu rješavanja problema koje je Sud utvrdio u vezi s naplatom carinskih dugova. Povezane aktivnosti i dalje su u tijeku.

5. preporuka:
  Komisija je poboljšala i ojačala postupke i kontrolne popise za izračun doprinosa i korektivnih mehanizama u okviru Europskog gospodarskog prostora (EEA) / Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA).

---

POGLAVLJE 5.

Konkurentnost za rast i zapošljavanje

SADRŽAJ

| Uvod | 5.1.–5.8. |
| --- | --- |

| Kratak opis područja „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” | 5.2.–5.6. |
| --- | --- |

| Opseg revizije i revizijski pristup | 5.7.–5.8. |
| --- | --- |

| Dio 1.: Pravilnost transakcija | 5.9.–5.36. |
| --- | --- |

| Znatan broj utvrđenih mjerljivih pogrešaka odnosio se na neprihvatljive troškove za osoblje | 5.16.–5.17. |
| --- | --- |

| Učestale pogreške u području drugih izravnih troškova | 5.18. |
| --- | --- |

| Privatni subjekti, osobito MSP-ovi i novi korisnici, skloniji su činjenju pogrešaka | 5.19. |
| --- | --- |

| Većina nemjerljivih pogrešaka odnosila se na evidenciju vremena i kašnjenja u raspodjeli financijskih sredstava | 5.20.–5.21. |
| --- | --- |

| Obzor 2020.: troškovi za veliku istraživačku infrastrukturu – složeni postupci ex ante provjera koji imaju mali učinak na sprječavanje pogrešaka | 5.22. |
| --- | --- |

| Erasmus+: razlike između nacionalnih pravila i pravila EU-a | 5.23. |
| --- | --- |

| Erasmus+: potrebno je dodatno poboljšati upravljanje bespovratnim sredstvima na razini EACEA-e | 5.24.–5.26. |
| --- | --- |

| U godišnjim izvješćima o radu pruža se vjerna procjena financijskog upravljanja | 5.27.–5.30. |
| --- | --- |

| Pregled informacija o pravilnosti koje dostavlja subjekt revizije | 5.31.–5.36. |
| --- | --- |

| Zaključak i preporuke | 5.37.–5.40. |
| --- | --- |

| Zaključak | 5.37.–5.38. |
| --- | --- |

| Preporuke | 5.39.–5.40. |
| --- | --- |

| Dio 2.: Problemi u pogledu uspješnosti u području istraživanja i inovacija | 5.41.–5.43. |
| --- | --- |

| Većinom projekata postignuta su očekivana ostvarenja i rezultati | 5.43. |
| --- | --- |

| Prilog 5.1. – | Rezultati ispitivanja transakcija za područje „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” |
| --- | --- |

Prilog 5.1. –

| Prilog 5.2. – | Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za područje „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” |
| --- | --- |

Prilog 5.2. –

Uvod

| 5.1. | U ovom poglavlju izneseni su nalazi Suda za podnaslov 1.a VFO-a „Konkurentnost za rast i zapošljavanje”. U
  okviru 5.1.
  prikazan je pregled glavnih aktivnosti i potrošnje sredstava u sklopu tog podnaslova za 2018. godinu.






  Okvir 5.1.


  Podnaslov VFO-a „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” – detaljan prikaz za 2018.


















  (1) | Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1.
  ). |
| --- | --- | --- |

5.1.

Okvir 5.1.

Podnaslov VFO-a „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” – detaljan prikaz za 2018.

Image 32

Image 33

(1)

Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1.
  ).

| Izvor: | konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvor:

konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu.

Kratak opis područja „Konkurentnost za rast i zapošljavanje”

| 5.2. | Programi koji se financiraju rashodima predviđenima za ovaj podnaslov u samoj su srži europskog projekta i cilj im je promicati uključivo društvo, poticanje rasta i otvaranje novih radnih mjesta u EU-u. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ovim područjem politike obuhvaćena je potrošnja sredstava za istraživanje i inovacije, obrazovanje i osposobljavanje, transeuropske mreže u sektorima energije, prometa i telekomunikacija, svemirske programe i razvoj poslovanja. Glavne programe koji se financiraju u okviru ovog podnaslova čine Sedmi okvirni program (FP7) (1) i Obzor 2020. (2) u području istraživanja i inovacija te program Erasmus+ u području obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Tim su područjem obuhvaćeni i veliki infrastrukturni projekti, kao što su svemirski programi Galileo (globalni navigacijski satelitski sustav EU-a) i EGNOS (Europski geostacionarni navigacijski sustav), doprinos EU-a Međunarodnom termonukleranom reaktoru i Instrument za povezivanje Europe (CEF). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Većinu rashoda za te programe čine bespovratna sredstva kojima izravno upravlja Komisija i koja se dodjeljuju javnim ili privatnim korisnicima koji sudjeluju u projektima. Komisija nakon sklapanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava ili donošenja odluke o financiranju isplaćuje korisnicima predujmove te im nadoknađuje troškove koje prijave i koji se financiraju sredstvima EU-a, umanjene za predujmove. Kad je riječ o programu Erasmus+, rashodima (koje čini približno 80 % bespovratnih sredstava) u prvom redu u ime Komisije upravljaju nacionalne agencije, a s preostalih 20 % sredstava upravlja Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Glavni rizik za pravilnost transakcija čine slučajevi u kojima korisnici prijavljuju neprihvatljive troškove koji se ne otkriju i ne isprave prije nadoknade. Taj je rizik posebice visok za programe sa složenim pravilima o nadoknadi prihvatljivih rashoda, kao što su programi za istraživanja. Korisnici mogu pogrešno protumačiti ta pravila, osobito oni koji ih slabije poznaju, kao što su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) ili zemlje korisnice koje prvi put sudjeluju u određenom programu ili koje nisu države članice EU-a. |
| --- | --- |

5.6.

Opseg revizije i revizijski pristup

| 5.7. | Primjenom revizijskog pristupa i metoda navedenih u
  prilogu 1.1.
  i u cilju iznošenja posebne procjene, Sud je ispitao uzorak od 130 transakcija, u skladu s
  prilogom 1.1.
  Uzorak je sastavljen tako da bude reprezentativan za sve rashode u okviru ovog podnaslova VFO-a (3). Sastojao se od 81 transakcije u području istraživanja i inovacija (22 u okviru programa FP7 i 59 u okviru programa Obzor 2020.) te 49 transakcija u okviru drugih programa i aktivnosti, i to programa Erasmus+, instrumenta CEF i svemirskih programa. Korisnici obuhvaćeni revizijom bili su iz 19 država članica EU-a i četiriju zemalja izvan EU-a. Cilj revizije bio je prikupiti informacije za potrebe davanja opće izjave o jamstvu kako je opisano u
  prilogu 1.1. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | U vezi s naslovom „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” za 2018. ispitano je i sljedeće:






  — | pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu Glavne uprave za istraživanje i inovacije (GU RTD), EACEA-e i Izvršne agencije za mala i srednja poduzeća (EASME), usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa, budućih ispravaka i povrata sredstava te prikazivanje tih stavki u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu Glavne uprave za istraživanje i inovacije (GU RTD), EACEA-e i Izvršne agencije za mala i srednja poduzeća (EASME), usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa, budućih ispravaka i povrata sredstava te prikazivanje tih stavki u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti

| — | pouzdanost ex post revizijskih aktivnosti Komisije u pogledu pravilnosti transakcija u okviru programa Obzor 2020. Pri provedbi tih aktivnosti Sud je imao u vidu svoju strategiju kojoj je cilj da se u njegovu budućem radu primjenjuje pristup koji se temelji na potvrdama trećih strana. |
| --- | --- |

—

pouzdanost ex post revizijskih aktivnosti Komisije u pogledu pravilnosti transakcija u okviru programa Obzor 2020. Pri provedbi tih aktivnosti Sud je imao u vidu svoju strategiju kojoj je cilj da se u njegovu budućem radu primjenjuje pristup koji se temelji na potvrdama trećih strana.

| — | Dio 2.
  ovog poglavlja odnosi se na izvješća Komisije o uspješnosti projekata u području istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

—

Dio 2.
  ovog poglavlja odnosi se na izvješća Komisije o uspješnosti projekata u području istraživanja i inovacija.

Dio 1.: Pravilnost transakcija

| 5.9. | Prilog 5.1.
  sadržava pregled rezultata ispitivanja transakcija. Od 130 ispitanih transakcija njih 54 (41,5 %) sadržavalo je pogreške. Na temelju 31 pogreške koju je kvantificirao Sud procjenjuje da stopa pogreške za područje 1.a VFO-a u cjelini, uključujući niskorizične rashode, iznosi 2,0 % (4). Ta je vrijednost niža nego u prethodne dvije godine, kada je procijenjena stopa pogreške bila nešto viša od 4 %. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Valja uzeti u obzir veliku raznolikost programa i vrsta rashoda koje je Sud uključio u revizijski statistički skup u skupini podataka za ovaj podnaslov, kao i različite razine rizika, a time i stope pogreške, koje iz toga proizlaze (vidjeti
  okvir 5.2.
  ).






  Okvir 5.2.


  Detaljan prikaz statističkog skupa za 2018. za podnaslov 1. a VFO-a
















  Izvor: | Europski revizorski sud. |
| --- | --- | --- |

5.10.

Okvir 5.2.

Detaljan prikaz statističkog skupa za 2018. za podnaslov 1. a VFO-a

Image 34

Izvor:

Europski revizorski sud.

| 5.11. | U
  okviru 5.3.
  nalazi se detaljan prikaz procijenjene stope pogreške za 2018. u kojem se pravi razlika između transakcija za istraživanje i ostalih transakcija.






  Okvir 5.3.


  Detaljan prikaz procijenjene stope pogreške prema vrstama transakcija i značajkama pogrešaka
















  Izvor: | Europski revizorski sud. |
| --- | --- | --- |

5.11.

Okvir 5.3.

Detaljan prikaz procijenjene stope pogreške prema vrstama transakcija i značajkama pogrešaka

Image 35

Izvor:

Europski revizorski sud.

| 5.12. | Kao i prethodnih godina, rashodi za istraživanje i dalje su rizičnije područje i glavni izvor pogrešaka. U uzorku od 81 transakcije u području istraživanja i inovacija Sud je utvrdio mjerljive pogreške povezane s neprihvatljivim troškovima u njih 27 (8 u okviru programa FP7 i 19 u okviru programa Obzor 2020.) i te su pogreške činile 94 % stope pogreške koju je Sud procijenio za ovaj podnaslov za 2018. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | To je prva godina u kojoj su projekti u okviru programa Obzor 2020. činili većinu istraživačkih projekata iz uzorka (više od 70 %). Mjerama pojednostavnjenja koje su uvedene ovim programom, posebice uvođenjem fiksne stope za neizravne troškove i davanjem korisnicima mogućnosti da za izračun satnica primjenjuju fiksne godišnje produktivne sate, smanjen je rizik od pogrešaka. Moguće je da je to doprinijelo smanjenju ukupne stope pogreške za ovaj podnaslov. Međutim, unatoč poboljšanjima u izradi programa i kontrolnoj strategiji Komisije, rezultati do kojih je došao Sud pokazuju da u samim rashodima za istraživanje i dalje postoje značajne pogreške. Sama Komisija procjenjuje da je stopa pogreške u programu Obzor 2020. i dalje iznad praga značajnosti od 2 % (vidjeti odlomak 5.28.). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | U vezi s drugim programima i aktivnostima Sud je otkrio mjerljive pogreške u 4 transakcije od njih 49 iz uzorka. Pogreške su se odnosile na projekte u okviru programa Erasmus+ i instrumenta CEF te su obuhvaćale:






  (a) | troškove koje su korisnici prijavili za neprihvatljive aktivnosti ili netočan izračun naknada za mobilnost studenata ili putnih naknada (Erasmus+) ili |
| --- | --- | --- |

5.14.

(a)

troškove koje su korisnici prijavili za neprihvatljive aktivnosti ili netočan izračun naknada za mobilnost studenata ili putnih naknada (Erasmus+) ili

| (b) | netočan izračun troškova za osoblje ili, u jednom slučaju, uključivanje neprihvatljivog PDV-a u troškovnik (CEF). |
| --- | --- |

(b)

netočan izračun troškova za osoblje ili, u jednom slučaju, uključivanje neprihvatljivog PDV-a u troškovnik (CEF).

| 5.15. | Komisija je primijenila korektivne mjere koje su izravno utjecale na četiri transakcije iz uzorka Suda. Te su mjere imale malen učinak na izračune koje je obavio Sud jer su stopu pogreške koja je procijenjena za ovo poglavlje umanjile za samo 0,1 postotni bod. U osam slučajeva mjerljivih pogrešaka korisnika, u zahtjevu za nadoknadu troškova bilo je dovoljno informacija da Komisija, nacionalna tijela ili neovisni revizor spriječe ili otkriju i isprave pogreške prije prihvaćanja rashoda. Među primjerima pogrešaka nalaze se i primjena netočne metodologije za izračun troškova za osoblje te prijavljivanje neprihvatljivih drugih troškova u zahtjevu za povrat troškova. Da je Komisija pravilno upotrijebila sve informacije kojima je raspolagala, procijenjena stopa pogreške za ovo poglavlje bila bi manja za 0,3 postotna boda. |
| --- | --- |

5.15.

Znatan broj utvrđenih mjerljivih pogrešaka odnosio se na neprihvatljive troškove za osoblje

| 5.16. | Budući da se relevantni model financiranja temelji na nadoknadi prihvatljivih troškova, pravila za prijavljivanje troškova za osoblje složene su naravi te je izračun tih troškova i dalje jedan od glavnih izvora pogrešaka u zahtjevima za povrat troškova. Iako su pravila financiranja u okviru programa Obzor 2020. općenito jednostavnija nego u okviru programa FP7, metodologija za izračun troškova za osoblje u određenim je aspektima postala složenija, čime se povećao rizik od pogreške. Ta su opažanja iznesena i u tematskom izvješću Suda br. 28/2018 (5), u kojem je upozoreno na poteškoće koje su korisnicima uzrokovale neke od promjena. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Jedan je od elemenata uvedenih u program Obzor 2020. koji često dovodi do pogrešaka pravilo kojim je propisano da se u prijavi troškova koji se odnose na narednu (nezaključenu) godinu izvješćivanja moraju upotrijebiti godišnje satnice iz posljednje zaključene financijske godine. Primjena tog pravila otežana je i ne odražava uvijek stvarne troškove korisnika jer se njime ne uzimaju u obzir povećanja plaća iz godine u godinu. |
| --- | --- |

5.17.

Učestale pogreške u području drugih izravnih troškova

| 5.18. | Drugi izravni troškovi zauzimaju veći udio u procijenjenoj stopi pogreške nego što je to bio slučaj prošle godine. Dio pogrešaka odnosio se na troškove za opremu koji su pogrešno u punom iznosu išli na teret projekata EU-a. Veliki infrastrukturni troškovi koje su prijavili neki korisnici također su doprinijeli procijenjenoj stopi pogreške (više informacija u odlomku 5.22.). Druge uzroke pogrešaka čine neprihvatljivi PDV i nadoknada putnih troškova koji nisu bili povezani s projektom EU-a obuhvaćenim revizijom. |
| --- | --- |

5.18.

Privatni subjekti, osobito MSP-ovi i novi korisnici, skloniji su činjenju pogrešaka

| 5.19. | Jedna je od strategija za poticanje istraživanja u EU-u povećati sudjelovanje privatnog sektora, osobito novoosnovanih poduzeća i MSP-ova. Više od 50 % utvrđenih mjerljivih pogrešaka (17 od 31) odnosilo se na financiranje privatnih korisnika, iako su te transakcije činile samo 39 (30 %) od 130 transakcija iz uzorka. Novi korisnici i MSP-ovi činili su oko 10 % ukupnog uzorka, no njihov udio u mjerljivim pogreškama iznosi 30 %. Osobito čest izvor pogrešaka utvrđenih revizijama koje je obavio Sud slučajevi su u kojima su MSP-ovi netočno prijavili troškove plaća. Ti rezultati pokazuju da su MSP-ovi i novi korisnici skloniji činjenju pogrešaka nego drugi korisnici te su taj obrazac potvrdile i revizije koje je obavila Komisija. Jedan takav primjer prikazan je u
  okviru 5.4.








  Okvir 5.4.


  Jedan te isti zahtjev jednog MSP-a sadržavao je više pogrešaka






  Tijekom izvještajnog razdoblja jedan MSP iz Ujedinjene Kraljevine prijavio je za svoj prvi projekt financiran sredstvima EU-a troškove za osoblje i podugovaranje te druge troškove u ukupnom iznosu od 1,1 milijun eura. Devet od 10 stavki obuhvaćenih revizijom sadržavalo je značajne pogreške, koje su činile između 10 % i 36 % vrijednosti pojedinačnih ispitanih stavki. Konkretno, korisnik nije upotrijebio metodu za izračun troškova osoblja u skladu s pravilima programa Obzor 2020. |
| --- | --- |

5.19.

Okvir 5.4.

Jedan te isti zahtjev jednog MSP-a sadržavao je više pogrešaka

Tijekom izvještajnog razdoblja jedan MSP iz Ujedinjene Kraljevine prijavio je za svoj prvi projekt financiran sredstvima EU-a troškove za osoblje i podugovaranje te druge troškove u ukupnom iznosu od 1,1 milijun eura. Devet od 10 stavki obuhvaćenih revizijom sadržavalo je značajne pogreške, koje su činile između 10 % i 36 % vrijednosti pojedinačnih ispitanih stavki. Konkretno, korisnik nije upotrijebio metodu za izračun troškova osoblja u skladu s pravilima programa Obzor 2020.

Većina nemjerljivih pogrešaka odnosila se na evidenciju vremena i kašnjenja u raspodjeli financijskih sredstava

| 5.20. | U 130 transakcija iz uzorka Sud je također utvrdio 38 nemjerljivih pogrešaka povezanih sa slučajevima nepridržavanja pravila o financiranju (6). Ti slučajevi pojavljivali su se češće u istraživačkim i inovacijskim projektima te su se u prvom redu odnosili na nedostatke u sustavima korisnika za evidenciju radnog vremena, koji često ne ispunjavaju osnovne uvjete te stoga ne pružaju dostatno jamstvo u pogledu pouzdanosti broja sati rada na financiranim projektima. |
| --- | --- |

5.20.

| 5.21. | Sud je također utvrdio da su koordinatori projekata raspodjeljivali financijska sredstva EU-a ostalim sudionicima projekata uz određena kašnjenja. Premda su neka od tih kašnjenja bila shvatljiva, ona mogu imati znatne financijske posljedice za sudionike projekata, osobito MSP-ove. |
| --- | --- |

5.21.

Obzor 2020.: troškovi za veliku istraživačku infrastrukturu – složeni postupci ex ante provjera koji imaju mali učinak na sprječavanje pogrešaka

| 5.22. | U okviru programa Obzor 2020. korisnici mogu prijaviti kapitalizirane i operativne troškove za veliku istraživačku infrastrukturu ako ispunjavaju određene uvjete i nakon što od Komisije dobiju pozitivnu ex ante ocjenu njihove troškovne metodologije. Ex ante provjera iziskuje mnogo vremena i drugih resursa te može potrajati i do dvije godine, uz brojne posjete Komisije poslovnim prostorima korisnika. Upravo je to bio slučaj s jednim od korisnika obuhvaćenih revizijom koji su prijavili troškove za veliku istraživačku infrastrukturu. Osim toga, unatoč opsežnoj ex ante provjeri, Sud je utvrdio da su se pogreške svejedno mogle pojaviti u primjeni metodologije. Od triju slučajeva u kojima su prijavljeni troškovi za veliku istraživačku infrastrukturu Sud je u dvama slučajevima zbog nepravilne primjene metodologije utvrdio znatna prekomjerna potraživanja u pogledu povrata tih troškova u iznosu od 75 000 eura (12 % troškova za veliku istraživačku infrastrukturu) i 130 000 eura(30 % troškova za veliku istraživačku infrastrukturu). |
| --- | --- |

5.22.

Erasmus+: razlike između nacionalnih pravila i pravila EU-a

| 5.23. | Na temelju revizija koje je proveo Sud je ustanovio da se korisnici financijskih sredstava EU-a moraju pridržavati nacionalnih pravila koja nisu u potpunosti usklađena s načelima EU-a (vidjeti
  okvir 5.5.
  ).






  Okvir 5.5.


  Primjeri u kojima nacionalna pravila nisu u potpunosti usklađena s pravilima EU-a







  1. primjer

  U okviru programa za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u sklopu programa Erasmus+ osoblje u pratnji učenika na razmjeni ima pravo na dnevnicu u rasponu od 90 eura do 144 eura za boravke u trajanju do 14 dana te 70 % tog iznosa za dulje boravke. Na temelju pojednostavnjenih mogućnosti financiranja EU isplaćuje dnevnice organizaciji koja zapošljava osoblje u pratnji učenika. Međutim, nacionalnim pravilima u Sloveniji za dnevnice obuhvaćene revizijom Suda utvrđen je iznos od 44 eura dnevno (samo za obroke), što je, čak i ako se uključe iznosi plaćeni za smještaj, znatno manje od dodijeljenih prava koja se organizaciji korisnici isplaćuju iz proračuna programa Erasmus+.

  2. primjer

  Sud je u Slovačkoj obavio reviziju jednog projekta u okviru programa Erasmus+ koji se provodi u školi čiji je proračun povezan s regionalnim tijelom više razine. Utvrđeno je da je škola, kako bi se pridržavala nacionalnih financijskih pravila koja su donijela tijela javne vlasti, dužna izvršiti prijenos financijskih sredstava koja primi iz programa Erasmus+ od nacionalne agencije tom regionalnom tijelu više razine. Školi se potom, nakon nekoliko dana, ta sredstava vraćaju, nakon što joj se dodijele za provedbu projekta u okviru programa Erasmus+. Ti novčani prijenosi između škole i regionalnog tijela nisu potrebni za provedbu projekta i sa sobom mogu nositi financijske i provedbene rizike. |
| --- | --- |

5.23.

Okvir 5.5.

Primjeri u kojima nacionalna pravila nisu u potpunosti usklađena s pravilima EU-a

1. primjer

U okviru programa za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u sklopu programa Erasmus+ osoblje u pratnji učenika na razmjeni ima pravo na dnevnicu u rasponu od 90 eura do 144 eura za boravke u trajanju do 14 dana te 70 % tog iznosa za dulje boravke. Na temelju pojednostavnjenih mogućnosti financiranja EU isplaćuje dnevnice organizaciji koja zapošljava osoblje u pratnji učenika. Međutim, nacionalnim pravilima u Sloveniji za dnevnice obuhvaćene revizijom Suda utvrđen je iznos od 44 eura dnevno (samo za obroke), što je, čak i ako se uključe iznosi plaćeni za smještaj, znatno manje od dodijeljenih prava koja se organizaciji korisnici isplaćuju iz proračuna programa Erasmus+.

2. primjer

Sud je u Slovačkoj obavio reviziju jednog projekta u okviru programa Erasmus+ koji se provodi u školi čiji je proračun povezan s regionalnim tijelom više razine. Utvrđeno je da je škola, kako bi se pridržavala nacionalnih financijskih pravila koja su donijela tijela javne vlasti, dužna izvršiti prijenos financijskih sredstava koja primi iz programa Erasmus+ od nacionalne agencije tom regionalnom tijelu više razine. Školi se potom, nakon nekoliko dana, ta sredstava vraćaju, nakon što joj se dodijele za provedbu projekta u okviru programa Erasmus+. Ti novčani prijenosi između škole i regionalnog tijela nisu potrebni za provedbu projekta i sa sobom mogu nositi financijske i provedbene rizike.

Erasmus+: potrebno je dodatno poboljšati upravljanje bespovratnim sredstvima na razini EACEA-e

| 5.24. | Služba Europske komisije za unutarnju reviziju objavila je 2017. izvješće o 1. fazi upravljanja bespovratnim sredstvima u okviru programa Erasmus+ i Kreativna Europa (od poziva do sklapanja ugovora). Potom je 2018. obavila praćenje mjera poduzetih u pogledu tog izvješća i zaključila da su revizijske preporuke koje je u njemu iznijela primjereno i djelotvorno provedene. |
| --- | --- |

5.24.

| 5.25. | Služba za unutarnju reviziju potom je 2018. obavila reviziju 2. faze upravljanja bespovratnim sredstvima (od praćenja projekata do plaćanja). Na temelju te revizije iznesena su četiri opažanja i preporuke: jedna ključna (funkcioniranje sustava unutarnje kontrole), dvije vrlo važne i jedna važna. Nakon što je provela ograničenu reviziju u svrhu praćenja poduzetih mjera, Služba za unutarnju reviziju zaključila je da su rizici, nakon mjera koje je EACEA odmah poduzela, djelomično ublaženi. Stoga je Služba smanjila oznaku važnosti preporuke s „ključne” na „vrlo važnu”. Sve su preporuke i dalje neprovedene, no nijednoj od njih nije istekao rok provedbe i njihova je provedba u tijeku. |
| --- | --- |

5.25.

| 5.26. | Kao što je navedeno u godišnjem izvješću o radu EACEA-e za 2018. i potvrđeno u pregledu koji je objavio Sud, „Agencija je svjesna da je potrebno znatno poboljšati funkcioniranje njezina sustava unutarnje kontrole, zbog čega je drugu godinu zaredom izražena zadrška o sustavu unutarnje kontrole”. |
| --- | --- |

5.26.

U godišnjim izvješćima o radu pruža se vjerna procjena financijskog upravljanja

| 5.27. | U godišnjim izvješćima o radu koja je Sud ispitao (7) pruža se vjerna procjena financijskog upravljanja predmetnih glavnih uprava i agencija u pogledu pravilnosti povezanih transakcija. Informacijama iznesenima u tim izvješćima općenito se potvrđuju nalazi i zaključci Suda. |
| --- | --- |

5.27.

| 5.28. | Kao i prethodnih godina, u izvješćima svih GU-ova koji su izvršavali rashode u području istraživanja i inovacija izražena je zadrška u pogledu plaćanja kojima se nadoknađuju potraživani troškovi u sklopu programa FP7 jer je stopa preostale pogreške iznad 2 % (8). Kad je riječ o programu Obzor 2020., na temelju revizija koje je sama obavila Komisija je navela da očekivana reprezentativna stopa pogreške iznosi 3,32 %, dok stopa preostale pogreške iznosi 2,22 %. |
| --- | --- |

5.28.

| 5.29. | Komisija je uspostavila postupak kojim se jamči da se sistemske pogreške korisnika koje se otkriju u okviru revizije isprave u projektima koji su u tijeku. Kad je riječ o programu FP7, taj je postupak proveden u 3 932 slučaja od 6 821 projekta GU-a RTD koji su mogli sadržavati sistemske pogreške. Drugim riječima, stopa provedbe u pogledu ispravljanja sistemskih pogrešaka do kraja 2018. iznosila je tek 57,6 %. Ta je stopa niža od očekivane u toj fazi i zbog toga se povećava rizik od toga da se povrat sredstava neće ostvariti. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Sud je također ustanovio da je GU RTD na kraju 2018. imao 26 neprovedenih preporuka Službe za unutarnju reviziju, od kojih je devet već trebalo biti provedeno. Nijedna od preporuka kojima je rok provedbe istekao nije klasificirana kao „vrlo važna”. Jedna „vrlo važna” neprovedena preporuka koju je nedavno iznijela Služba Komisije za unutarnju reviziju odnosi se na praćenje stanja u pogledu toga ispunjavaju li korisnici ugovorne obveze i zahtjeve u pogledu izvješćivanja o promicanju i iskorištavanju rezultata projekata. Primjerenim promicanjem i iskorištavanjem doprinosi se ukupnoj djelotvornosti financiranja istraživanja i inovacija. Sud je primijetio da se u izvješćima o procjeni projekata relativno često navode problemi u pogledu usklađenosti s tim zahtjevima, što potvrđuje potrebu za većim naporima u tom pogledu (vidjeti odlomak 5.43). |
| --- | --- |

5.30.

Pregled informacija o pravilnosti koje dostavlja subjekt revizije

| 5.31. | U okviru strategije Suda za razdoblje 2018. – 2020. Sud nastoji bolje iskoristiti informacije o pravilnosti koje pruža Komisija. Komisija se koristi rezultatima svojih ex post revizija kao osnovom za izračun rizičnog iznosa u trenutku plaćanja. Sud je u vezi s programom Obzor 2020. iz prvog zajedničkog reprezentativnog uzorka koji je sastavila Komisija odabrao uzorak od dvadeset revizijskih spisa koji su zaključeni do 1. svibnja 2018. Cilj je Suda bio obuhvatiti i revizije koje je obavila sama Komisija i one koje su naručene od vanjskih revizora te ustanoviti može li se osloniti na njihove rezultate. Nasumično je odabrano pet revizija koje je obavila Zajednička služba za reviziju (9) i 15 revizija koje su naručene od vanjskih revizora – po pet za svako od triju privatnih revizorskih društava koja obavljaju revizije u ime Komisije. Rezultate tog rada Sud nije uključio u ispitivanje transakcija za rashode 2018. |
| --- | --- |

5.31.

| 5.32. | Sud je u prvoj fazi procjene obavio pregled revizijskih spisa (radnih dokumenata i popratne dokumentacije) na razini Zajedničke službe za reviziju i privatnih revizorskih društava. Na temelju tog pregleda izdvojeno je jedanaest revizija u vezi s kojima je Sud morao provesti dodatne revizijske postupke, uglavnom zbog potrebe za pribavljanjem dodatne popratne dokumentacije i/ili zbog neusklađenosti u radnim dokumentima koje su mu onemogućile da potvrdi zaključke revizije. Dodatni revizijski postupci provedeni su u obliku ili pregleda dokumentacije (u trima slučajevima od korisnika su zatraženi dodatni dokumenti) ili revizijskog posjeta korisnicima (u osam slučajeva). |
| --- | --- |

5.32.

| 5.33. | Na temelju tih dodatnih revizijskih postupaka otkriveni su nedostatci u pogledu dokumentacije, dosljednosti sastavljanja uzorka i izvješćivanja, a u nekim pregledanim spisima i u pogledu kvalitete revizijskih postupaka. Primjerice, Sud je utvrdio da revizori nisu otkrili određene neprihvatljive iznose jer tijekom revizije nisu proveli dovoljno ispitivanja te je pronašao i pogreške u izračunu prijavljenih troškova za osoblje. Iako u nekim slučajevima financijski učinak nije bio značajan, u 10 (10) od 20 revizijskih spisa iz uzorka, Sud se nije mogao osloniti na zaključke revizije, stoga se trenutačno ne može koristiti rezultatima revizijskog rada Komisije. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Povrh toga, Sud je utvrdio pitanje koje se odnosi na metodologiju izračuna stope pogreške za program Obzor 2020. Ex post revizijama nastoji se obuhvatiti što više prihvaćenih troškova, ali rijetko se obuhvate svi troškovi. Stopa pogreške računa se kao udio u ukupnim prihvaćenim troškovima, a ne u iznosu nad kojim je stvarno provedena revizija. To znači da se pri izračunu pogreške upotrebljava veći nazivnik, čime se dobiva stopa pogreške koja je manja od stvarne. U slučaju da je narav pronađenih pogrešaka sistemska, pogreška se ekstrapolira te se time djelomično nadoknađuje prethodno navedeno umanjeno prikazivanje. Međutim, s obzirom na to da se za nesistemske pogreške ekstrapolacija ne provodi, ukupna stopa pogreške koja se tako računa ipak je manja od stvarne. Prikazivanje stope pogreške manjom od stvarne nije moguće kvantificirati. Stoga je nemoguće utvrditi je li učinak prikazivanja stope pogreške manjom od stvarne znatan. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.35. | Slijedom toga, Sud će tijekom 2019. provesti novi ciklus pregleda novijih revizija koje su zaključene nakon početnih odabranih revizija kako bi se prikupio veći skup revizijskih dokaza na kojima bi se temeljila njegova procjena. To će mu također omogućiti da uzme u obzir sva naknadna poboljšanja u odnosu na revizije preispitane 2018., koje su obavljene na početku provedbe programa Obzor 2020. |
| --- | --- |

5.35.

| 5.36. | Sud je pregledao i informacije u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti za 2018., i to u pogledu procijenjenog rizika od plaćanja za područja politika uključenih u podnaslov 1.a VFO-a. Komisija ne izračunava jedinstvenu stopu za cijeli podnaslov, već dvije zasebne stope – jednu za istraživanje, industriju, svemir, energiju i promet (1,9 %) i drugu za ostale unutarnje politike (0,7 %). Na temelju podataka Komisije Sud je izračunao da bi stopa za podnaslov 1.a VFO-a u cjelini iznosila 1,6 %. Taj je postotak unutar raspona stope pogreške koju je procijenio Sud. Međutim, Sud smatra da je ta stopa pogreške manja od stvarne, i to zbog metodološkog pitanja opisanog u odlomku 5.34. |
| --- | --- |

5.36.

Zaključak i preporuke

Zaključak

| 5.37. | Ukupni revizijski dokazi koje je Sud prikupio i iznio u ovom poglavlju upućuju na to da je stopa pogreške u rashodima u području „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” bila na razini značajnosti. Za područje obuhvaćeno ovim podnaslovom VFO-a ispitivanje transakcija koje je proveo Sud pokazuje da ukupna procijenjena stopa pogreške iznosi 2,0 % (vidjeti
  prilog 5.1.
  ). Međutim, rezultati do kojih je došao Sud pokazuju da su rashodi za istraživanje i dalje rizičnije područje i glavni izvor pogrešaka. |
| --- | --- |

5.37.

| 5.38. | Rizični iznos u trenutku plaćanja naveden u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti nalazi se unutar raspona stope pogreške koju je procijenio Sud (vidjeti odlomak 5.36.). |
| --- | --- |

5.38.

Preporuke

| 5.39. | U
  prilogu 5.2.
  prikazani su nalazi praćenja provedbe četiriju preporuka koje je Sud iznio u svojem godišnjem izvješću za 2015. i četiriju koje je iznio u svojem godišnjem izvješću za 2017. godinu te za koje je rok za provedbu bio do kraja 2018. Četiri preporuke Komisija je provela u potpunosti, a četiri je provela u većoj mjeri. |
| --- | --- |

5.39.

| 5.40. | Na temelju ovog pregleda te nalaza i zaključka za 2018. godinu Sud preporučuje Komisiji sljedeće: |
| --- | --- |

5.40.

Preporuka 5.1.

potrebno je provoditi više usmjerenih provjera zahtjeva za povrat troškova koje podnose MSP-ovi i novi korisnici te pojačati informativne kampanje o pravilima financiranja, ciljano ih usmjeravajući na te važne korisnike.

Ciljni rok provedbe: 2020.

Preporuka 5.2.

ususret sljedećem okvirnom programu za istraživanje potrebno je dodatno pojednostavniti pravila za izračun troškova za osoblje i procijeniti dodanu vrijednost mehanizma troškova za velike istraživačke infrastrukture te preispitati kako se njegova metodologija može poboljšati.

Ciljni rok provedbe: kraj 2020.

Preporuka 5.3.

u vezi s programom Obzor 2020. potrebno je poduzeti mjere u vezi s opažanjima koja je Sud iznio u kontekstu pregleda ex post revizija u pogledu dokumentacije, dosljednosti sastavljanja uzorka i izvješćivanja, kao i kvalitete revizijskih postupaka.

Ciljni rok provedbe: sredina 2020.

Preporuka 5.4.

u što kraćem roku potrebno je poduzeti mjere u vezi s nalazima Službe Komisije za unutarnju reviziju koji se odnose na:

| — | sustave unutarnje kontrole EACEA-e u vezi s procesom upravljanja bespovratnim sredstvima za program Erasmus+ |
| --- | --- |

—

sustave unutarnje kontrole EACEA-e u vezi s procesom upravljanja bespovratnim sredstvima za program Erasmus+

| — | praćenje ispunjenja ugovornih obveza i zahtjeva u pogledu izvješćivanja o promicanju i iskorištavanju u vezi s projektima u području istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

—

praćenje ispunjenja ugovornih obveza i zahtjeva u pogledu izvješćivanja o promicanju i iskorištavanju u vezi s projektima u području istraživanja i inovacija.

Ciljni rok provedbe: sredina 2020.

Dio 2.: Problemi u pogledu uspješnosti u području istraživanja i inovacija

| 5.41. | Sud je procijenio postupke Komisije za izvješćivanje o uspješnosti za 50 projekata u području istraživanja i inovacija obuhvaćenih uzorkom (11). 21 od tih projekata već je bio dovršen. Sud nije izravno procijenio kvalitetu provedenog istraživanja niti učinak projekata u smislu postizanja cilja politike koji se odnosio na poboljšanje istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

5.41.

| 5.42. | Sud je za svaki projekt pregledao izvješće o procjeni koje sastavlja službenik Komisije zadužen za relevantni projekt u sklopu provjera koje se obavljaju prije nadoknade prijavljenih troškova. Sud je uzeo u obzir zaključak tog službenika o tome:






  — | je li prijavljeni napredak u postizanju ostvarenja i rezultata bio u skladu s ciljevima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava |
| --- | --- | --- |

5.42.

—

je li prijavljeni napredak u postizanju ostvarenja i rezultata bio u skladu s ciljevima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava

| — | jesu li troškovi koji su išli na teret projekta bili opravdani s obzirom na prijavljeni napredak |
| --- | --- |

—

jesu li troškovi koji su išli na teret projekta bili opravdani s obzirom na prijavljeni napredak

| — | jesu li se ostvarenja i rezultati projekta promicali u skladu sa zahtjevima iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

—

jesu li se ostvarenja i rezultati projekta promicali u skladu sa zahtjevima iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava.

Većinom projekata postignuta su očekivana ostvarenja i rezultati

| 5.43. | Prema izvješćima Komisije većinom projekata postignuta su očekivana ostvarenja i rezultati. Međutim, izvješća Komisije također su pokazala da su u određenom broju projekata postojale poteškoće koje su umanjile njihovu uspješnost:






  — | u deset slučajeva prijavljeni napredak bio je tek djelomično u skladu s ciljevima dogovorenima s Komisijom, dok u dvama slučajevima nije bio u skladu s tim ciljevima |
| --- | --- | --- |

5.43.

—

u deset slučajeva prijavljeni napredak bio je tek djelomično u skladu s ciljevima dogovorenima s Komisijom, dok u dvama slučajevima nije bio u skladu s tim ciljevima

| — | u trima slučajevima Komisija je smatrala da prijavljeni troškovi nisu bili opravdani s obzirom na ostvareni napredak |
| --- | --- |

—

u trima slučajevima Komisija je smatrala da prijavljeni troškovi nisu bili opravdani s obzirom na ostvareni napredak

| — | u deset slučajeva ostvarenja i rezultati projekta promicali su se tek djelomično. U dvama slučajevima nisu zabilježene nikakve aktivnosti promicanja. |
| --- | --- |

—

u deset slučajeva ostvarenja i rezultati projekta promicali su se tek djelomično. U dvama slučajevima nisu zabilježene nikakve aktivnosti promicanja.

---

(1)  Sedmi okvirni program za istraživanja i tehnološki razvoj (za razdoblje 2007. –2013.).

(2)  Okvirni program za istraživanje i inovacije za razdoblje 2014. – 2020. (Obzor 2020.).

(3)  Taj uzorak podijeljen je u dvije glavne podskupine na temelju procjene rizika za pravilnost koju je obavio Sud. Prva podskupina obuhvaćala je visokorizična područja (odnosno FP7 i Obzor 2020.) u kojima je obavljen veći broj revizija i druga visokorizična područja (poput instrumenta CEF). Druga podskupina obuhvaćala je niskorizične rashode kao što su administrativni rashodi i svemirski programi.

(4)  Sud svoj izračun pogreške temelji na reprezentativnom uzorku. Navedena je vrijednost najbolja procjena. Sud je 95 % siguran da se procijenjena stopa pogreške u statističkom skupu kreće između 0,7 % i 3,2 % (redom donja i gornja granica pogreške).

(5)  Tematsko izvješće br. 28/2018 „Većinom mjera pojednostavnjenja uvedenih u okviru programa Obzor 2020. olakšano je djelovanje korisnika, no još ima prostora za poboljšanja”.

(6)  15 transakcija sadržavalo je i mjerljive i nemjerljive pogreške.

(7)  Glavna uprava za istraživanje i inovacije (GU RTD), Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA) i Izvršna agencija za mala i srednja poduzeća (EASME).

(8)  Komisija je navela da višegodišnja reprezentativna stopa pogreške za rashode u okviru programa FP7 iznosi 5,26 %. Stope preostale pogreške navodi samo na razini svakog pojedinačnog relevantnog GU-a te se one međusobno razlikuju, ali uvijek prelaze 2 %.

(9)  Zajednička služba za reviziju za rashode Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. u Europskoj komisiji, čiji je domaćin bio GU RTD.

(10)  U dvama od tih slučajeva, kad je riječ o projektima faze I. za MSP-ove, Zajednička služba za reviziju oslanja se samo na postupke ex ante kontrole koje provode druge službe Komisije.

(11)  Sud je procijenio uspješnost projekata na kojima je surađivalo više sudionika te je izuzeo transakcije kao što su plaćanja za mobilnost pojedinim istraživačima.

PRILOG 5.1.

REZULTATI ISPITIVANJA TRANSAKCIJA ZA PODRUČJE „KONKURENTNOST ZA RAST I ZAPOŠLJAVANJE”

| | 2018. | 2017. |
| --- | --- | --- |
| VELIČINA I SASTAV UZORKA |
| Ukupan broj transakcija: | 130 | 130 |
| PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA | | |
| Procijenjena stopa pogreške | 2,0  % | 4,2  % |
| | Gornja granica pogreške | 3,2  % | |
| | Donja granica pogreške | 0,7  % | |

2018.

2017.

VELIČINA I SASTAV UZORKA

Ukupan broj transakcija:

130

130

PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA

Procijenjena stopa pogreške

2,0  %

4,2  %

Gornja granica pogreške

3,2  %

Donja granica pogreške

0,7  %

PRILOG 5.2.

PRAĆENJE PROVEDBE PRIJAŠNJIH PREPORUKA ZA PODRUČJE „KONKURENTNOST ZA RAST I ZAPOŠLJAVANJE”

| Godina | Preporuka Suda | Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud |
| --- | --- | --- |
| Provedeno u potpunosti | U provedbi | Nije provedeno | Nije primjenjivo | Nedostatni dokazi |
| U većoj mjeri | U određenoj mjeri |
| 2015. | 1. preporuka:

  Komisija, nacionalna tijela i neovisni revizori trebali bi upotrebljavati sve relevantne dostupne informacije u svrhu sprječavanja ili otkrivanja i ispravljanja pogrešaka prije nadoknade troškova. | | X | | | | |
| 2. preporuka:

  Komisija bi trebala objaviti smjernice za korisnike o konkretnim razlikama programa Obzor 2020. u odnosu na Sedmi okvirni program za istraživanje i slične programe. | X | | | | | |
| 3. preporuka:

  Komisija bi trebala objaviti zajedničke smjernice za provedbena tijela o rashodima za istraživanje i inovacije kako bi pri primjeni revizijskih preporuka o povratu neprihvatljivih troškova zajamčila dosljedno postupanje prema korisnicima. | X | | | | | |
| 4. preporuka:

  Komisija bi trebala pomno pratiti provedbu ekstrapoliranih ispravaka koji se temelje na njezinim ex post revizijama troškova nadoknađenih u okviru Sedmog okvirnog programa za istraživanje. | | X | | | | |
| 2017. | Do kraja prosinca 2018.:

  1. preporuka:

  Kad je riječ o programu Obzor 2020., Komisija bi trebala dodatno pojasniti pravila o troškovima za osoblje, preispitati metodologiju za izračun troškova za osoblje i upotpuniti popis pitanja koja se odnose na određene zemlje. | | X | | | | |
| 2. preporuka:

  Kad je riječ o CEF-u, Komisija bi trebala podići razinu osviještenosti korisnika o pravilima prihvatljivosti, posebice na način da uvede jasnu razliku između ugovora o provedbi i podugovora. | | X | | | | |
| 3. preporuka:

  Komisija bi u što kraćem roku trebala poduzeti mjere u pogledu nedostataka koje je Služba za unutarnju reviziju utvrdila:






  — | u procesu agencije EACEA za upravljanje bespovratnim sredstvima u okviru programa Erasmus+; |

Godina

Preporuka Suda

Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud

Provedeno u potpunosti

U provedbi

Nije provedeno

Nije primjenjivo

Nedostatni dokazi

U većoj mjeri

U određenoj mjeri

2015.

1. preporuka:

Komisija, nacionalna tijela i neovisni revizori trebali bi upotrebljavati sve relevantne dostupne informacije u svrhu sprječavanja ili otkrivanja i ispravljanja pogrešaka prije nadoknade troškova.

X

2. preporuka:

Komisija bi trebala objaviti smjernice za korisnike o konkretnim razlikama programa Obzor 2020. u odnosu na Sedmi okvirni program za istraživanje i slične programe.

X

3. preporuka:

Komisija bi trebala objaviti zajedničke smjernice za provedbena tijela o rashodima za istraživanje i inovacije kako bi pri primjeni revizijskih preporuka o povratu neprihvatljivih troškova zajamčila dosljedno postupanje prema korisnicima.

X

4. preporuka:

Komisija bi trebala pomno pratiti provedbu ekstrapoliranih ispravaka koji se temelje na njezinim ex post revizijama troškova nadoknađenih u okviru Sedmog okvirnog programa za istraživanje.

X

2017.

Do kraja prosinca 2018.:

1. preporuka:

Kad je riječ o programu Obzor 2020., Komisija bi trebala dodatno pojasniti pravila o troškovima za osoblje, preispitati metodologiju za izračun troškova za osoblje i upotpuniti popis pitanja koja se odnose na određene zemlje.

X

2. preporuka:

Kad je riječ o CEF-u, Komisija bi trebala podići razinu osviještenosti korisnika o pravilima prihvatljivosti, posebice na način da uvede jasnu razliku između ugovora o provedbi i podugovora.

X

3. preporuka:

Komisija bi u što kraćem roku trebala poduzeti mjere u pogledu nedostataka koje je Služba za unutarnju reviziju utvrdila:

—

u procesu agencije EACEA za upravljanje bespovratnim sredstvima u okviru programa Erasmus+;

| — | u praćenju projekata u području istraživanja i inovacija. |
| --- | --- |

—

u praćenju projekata u području istraživanja i inovacija.

X

---

POGLAVLJE 6.

Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

SADRŽAJ

| Uvod | 6.1.–6.12. |
| --- | --- |

| Kratak opis područja „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” | 6.2.–6.6. |
| --- | --- |

| Ciljevi politika i instrumenti za potrošnju sredstava | 6.2. |
| --- | --- |

| Provedba programa i okvir za kontrolu i jamstvo | 6.3.–6.6. |
| --- | --- |

| Opseg revizije i revizijski pristup | 6.7.–6.12. |
| --- | --- |

| Dio 1. – Pravilnost transakcija | 6.13.–6.70. |
| --- | --- |

| Rezultati preispitivanja transakcija i ponovno obavljene revizije | 6.14.–6.40. |
| --- | --- |

| Neprihvatljivi rashodi i projekti | 6.19.–6.24. |
| --- | --- |

| Kršenje pravila o unutarnjem tržištu | 6.25.–6.32. |
| --- | --- |

| Nepoštovanje pravila kojima je uređena uporaba financijskih instrumenata | 6.33.–6.38. |
| --- | --- |

| Neopravdano neisplaćivanje dijela sredstava EU-a korisnicima dovelo je do kašnjenja u plaćanjima | 6.39.–6.40. |
| --- | --- |

| Procjena aktivnosti revizijskih tijela | 6.41.–6.50. |
| --- | --- |

| Aktivnosti koje Komisija provodi radi dobivanja jamstva i izvješćivanje o stopi preostale pogreške u njezinim godišnjim izvješćima o radu | 6.51.–6.70. |
| --- | --- |

| Jamstvo za programsko razdoblje 2014. – 2020. | 6.51.–6.64. |
| --- | --- |

| Mehanizmi za zaključenje programa | 6.65.–6.70. |
| --- | --- |

| Zaključak i preporuke | 6.71.–6.77. |
| --- | --- |

| Zaključak | 6.71.–6.75. |
| --- | --- |

| Preporuke | 6.76.–6.77. |
| --- | --- |

| Dio 2. – Procjena uspješnosti projekata | 6.78.–6.88. |
| --- | --- |

| Prilog 6.1. – | Rezultati ispitivanja transakcija |
| --- | --- |

Prilog 6.1. –

| Prilog 6.2. – | Informacije o mjerama EU-a u državama članicama |
| --- | --- |

Prilog 6.2. –

| Prilog 6.3. – | Praćenje provedbe prijašnjih preporuka |
| --- | --- |

Prilog 6.3. –

Uvod

| 6.1. | U ovom poglavlju izneseni su nalazi Suda za podnaslov 1.b VFO-a „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”. Plaćanja obuhvaćena revizijom koju je proveo Sud povezana su sa zaključenjem programskog razdoblja 2007. – 2013. i s provedbom programskog razdoblja 2014. – 2020. U
  okviru 6.1.
  prikazan je pregled glavnih aktivnosti i potrošnje sredstava u sklopu ovog podnaslova za 2018. godinu. Dodatne pojedinosti o statističkom skupu koji je Sud obuhvatio revizijom za 2018. iznesene su u odlomku 6.7.






  Okvir 6.1.


  Podnaslov 1.b VFO-a „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”– detaljan prikaz za 2018.


















  (1) | Iznos od 47,4 milijarde eura sastoji se od godišnjih predujmova i međuplaćanja za programsko razdoblje 2014. – 2020. koji nisu uključeni u računovodstvenu dokumentaciju povezanu s jamstvenim paketima koje je Komisija prihvatila 2018. godine. Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1
  ) ta se plaćanja smatraju pretfinanciranjem te stoga nisu obuhvaćena revizijskim statističkim skupom Suda za godišnje izvješće za 2018. |
| --- | --- | --- |

6.1.

Okvir 6.1.

Podnaslov 1.b VFO-a „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”– detaljan prikaz za 2018.

Image 36

Image 37

(1)

Iznos od 47,4 milijarde eura sastoji se od godišnjih predujmova i međuplaćanja za programsko razdoblje 2014. – 2020. koji nisu uključeni u računovodstvenu dokumentaciju povezanu s jamstvenim paketima koje je Komisija prihvatila 2018. godine. Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1
  ) ta se plaćanja smatraju pretfinanciranjem te stoga nisu obuhvaćena revizijskim statističkim skupom Suda za godišnje izvješće za 2018.

| Izvor: | konsolidirana računovodstvena dokumentacija EU-a za 2018. |
| --- | --- |

Izvor:

konsolidirana računovodstvena dokumentacija EU-a za 2018.

Kratak opis područja „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”

Ciljevi politika i instrumenti za potrošnju sredstava

| 6.2. | Potrošnja sredstava u okviru ovog podnaslova usmjerena je na smanjenje nejednakosti u razvoju različitih država članica i regija EU-a jačanjem konkurentnosti svih regija (1). Za ostvarenje tih ciljeva upotrebljavaju se sljedeći fondovi/instrumenti:






  — | Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), čija je svrha otkloniti glavne regionalne nejednakosti s pomoću financijske potpore, namijenjene ponajprije poduzećima, za izgradnju infrastrukture i ulaganja u proizvodnju koja doprinose otvaranju radnih mjesta |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), čija je svrha otkloniti glavne regionalne nejednakosti s pomoću financijske potpore, namijenjene ponajprije poduzećima, za izgradnju infrastrukture i ulaganja u proizvodnju koja doprinose otvaranju radnih mjesta

| — | Kohezijski fond (KF), kojim se, u svrhu promicanja održivog razvoja, financiraju projekti povezani s okolišem i prometom u državama članicama čiji je BND po stanovniku manji od 90 % prosjeka u EU-u |
| --- | --- |

—

Kohezijski fond (KF), kojim se, u svrhu promicanja održivog razvoja, financiraju projekti povezani s okolišem i prometom u državama članicama čiji je BND po stanovniku manji od 90 % prosjeka u EU-u

| — | Europski socijalni fond (ESF), čiji je cilj poticati visoku razinu zaposlenosti i otvaranje novih i boljih radnih mjesta, uključujući mjere u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (IZM) koja je usmjerena na regije s visokom stopom nezaposlenosti mladih |
| --- | --- |

—

Europski socijalni fond (ESF), čiji je cilj poticati visoku razinu zaposlenosti i otvaranje novih i boljih radnih mjesta, uključujući mjere u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih (IZM) koja je usmjerena na regije s visokom stopom nezaposlenosti mladih

| — | drugi manji programi, kao što su Europski instrument za susjedstvo, Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) i doprinos Instrumentu za povezivanje Europe |
| --- | --- |

—

drugi manji programi, kao što su Europski instrument za susjedstvo, Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) i doprinos Instrumentu za povezivanje Europe

Provedba programa i okvir za kontrolu i jamstvo

| 6.3. | Države članice u pravilu na početku svakog programskog razdoblja podnose višegodišnje operativne programe (OP) za čitavo razdoblje VFO-a. Nakon što Komisija odobri operativne programe, oni se provode pod zajedničkom odgovornošću Komisije (2) i relevantne države članice. Korisnicima se troškovi nadoknađuju preko relevantnih tijela u državama članicama, a iz proračuna EU-a sufinanciraju se nastali i već podmireni prihvatljivi troškovi operacija koje su odobrene u skladu s uvjetima OP-a. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Cilj je izmijenjenog okvira za kontrolu i jamstvo koji se primjenjuje u programskom razdoblju 2014. – 2020. zajamčiti da stopa preostale pogreške (3) u vezi s nadoknadom troškova u okviru OP-ova ne prijeđe prag značajnosti od 2 % koji je propisan Uredbom (4). Glavni su elementi izmijenjenog okvira za kontrolu i jamstvo sljedeći:






  — | aktivnosti koje revizijska tijela obavljaju u vezi s rashodima uključenima u godišnju računovodstvenu dokumentaciju. Na temelju tih aktivnosti izrađuje se godišnje izvješće o kontroli koje se podnosi Komisiji kao dio „jamstvenih paketa” država članica (5) U njemu se iznosi stopa preostale pogreške za relevantni OP ili (skupinu OP-ova) te revizorsko mišljenje o pravilnosti prijavljenih rashoda i djelotvornom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

aktivnosti koje revizijska tijela obavljaju u vezi s rashodima uključenima u godišnju računovodstvenu dokumentaciju. Na temelju tih aktivnosti izrađuje se godišnje izvješće o kontroli koje se podnosi Komisiji kao dio „jamstvenih paketa” država članica (5) U njemu se iznosi stopa preostale pogreške za relevantni OP ili (skupinu OP-ova) te revizorsko mišljenje o pravilnosti prijavljenih rashoda i djelotvornom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole.

| — | godišnje prihvaćanje računovodstvene dokumentacije. U tu svrhu Komisija ponajprije provodi administrativne provjere potpunosti i točnosti računovodstvene dokumentacije prije njezina prihvaćanja i oslobađanja iznosa od 10 % sredstava koja su prethodno zadržana kao jamstvo (6) |
| --- | --- |

—

godišnje prihvaćanje računovodstvene dokumentacije. U tu svrhu Komisija ponajprije provodi administrativne provjere potpunosti i točnosti računovodstvene dokumentacije prije njezina prihvaćanja i oslobađanja iznosa od 10 % sredstava koja su prethodno zadržana kao jamstvo (6)

| — | pregledi dokumentacije iz svih jamstvenih paketa i revizije pravilnosti koje Komisija potom provodi u državama članicama. Komisija obavlja te provjere u svrhu donošenja zaključka o stopama preostale pogreške koje su prijavila revizijska tijela i potvrđivanja tih stopa, koje potom objavljuje u godišnjim izvješćima o radu za sljedeću godinu. |
| --- | --- |

—

pregledi dokumentacije iz svih jamstvenih paketa i revizije pravilnosti koje Komisija potom provodi u državama članicama. Komisija obavlja te provjere u svrhu donošenja zaključka o stopama preostale pogreške koje su prijavila revizijska tijela i potvrđivanja tih stopa, koje potom objavljuje u godišnjim izvješćima o radu za sljedeću godinu.

| 6.5. | Proces koji je potrebno provesti prije zaključenja OP-ova iz programskog razdoblja 2007. – 2013. usporediv je s procesom opisanim u odlomku 6.4. koji obuhvaća procjenu jamstvenih paketa u razdoblju 2014. – 2020. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Sud je pružio detaljan opis okvira za kontrolu u jamstvo u godišnjem izvješću za 2017. godinu (7) Vidjeti također
  sliku 6.1.
  u nastavku.






  Slika 6.1.


  Okvir za kontrolu i jamstvo u programskom razdoblju 2014. – 2020.
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

6.6.

Slika 6.1.

Okvir za kontrolu i jamstvo u programskom razdoblju 2014. – 2020.

Image 38

Izvor:

Sud.

Opseg revizije i revizijski pristup

| 6.7. | Komisija je 2018. prihvatila računovodstvenu dokumentaciju koja sadržava rashode za 248 od 419 odobrenih operativnih programa (otprilike 11,9 milijardi eura). Ta je računovodstvena dokumentacija bila uključena u 202 jamstvena paketa koje je podnijelo svih 28 država članica za programsko razdoblje 2014. – 2020. Komisija je usto zaključila ili djelomično zaključila (8) 217 OP-ova (otprilike 11,7 milijardi eura) iz programskog razdoblja 2007. – 2013. Statistički skup koji je Sud obuhvatio revizijom (otprilike 23,6 milijardi eura) sastojao se od rashoda uključenih u jamstvene pakete za obračunsku godinu 2016./2017. (razdoblje 2014. – 2020.) i rashoda koje su ovjerila tijela za ovjeravanje i koji su povezani sa završnim izvješćima o kontroli koja su revizijska tijela izradila za razdoblje 2007. – 2013. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Cilj revizije bio je prikupiti informacije za potrebe davanja opće izjave o jamstvu kako je opisano u
  prilogu 1.1.
  Uzimajući u obzir značajke okvira za kontrolu i jamstvo za ovo rashodovno područje, Sud je također nastojao procijeniti u kolikoj se mjeri moguće osloniti na aktivnosti revizijskih tijela i Komisije. Sud je tu procjenu obavio s ciljem moguće šire uporabe rezultata njihova rada u budućnosti i, u tom kontekstu, utvrđivanja područja u kojima su potrebna daljnja poboljšanja. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Za
  dio 1.
  ovog poglavlja, u kojem se obrađuje pravilnost, primjenom revizijskog pristupa i metoda navedenih u
  prilogu 1.1
  Sud je u vezi s područjem „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” za 2018. ispitao sljedeće:






  (a) | uzorak od 220 transakcija koje su prethodno provjerila revizijska tijela, koji je sastavljen tako da bude statistički reprezentativan za sve rashode u okviru podnaslova 1.b VFO-a |
| --- | --- | --- |

6.9.

(a)

uzorak od 220 transakcija koje su prethodno provjerila revizijska tijela, koji je sastavljen tako da bude statistički reprezentativan za sve rashode u okviru podnaslova 1.b VFO-a

| (b) | aktivnosti koje su revizijska tijela provela kako bi potvrdila informacije sadržane u 24 jamstvena paketa/paketa za zaključenje, također na temelju navedenog uzorka od 220 transakcija |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti koje su revizijska tijela provela kako bi potvrdila informacije sadržane u 24 jamstvena paketa/paketa za zaključenje, također na temelju navedenog uzorka od 220 transakcija

| (c) | revizijske aktivnosti koje je Komisija provela nakon prihvaćanja računovodstvene dokumentacije kako bi provjerila aspekte pravilnosti jamstvenih paketa za razdoblje 2014. – 2020. |
| --- | --- |

(c)

revizijske aktivnosti koje je Komisija provela nakon prihvaćanja računovodstvene dokumentacije kako bi provjerila aspekte pravilnosti jamstvenih paketa za razdoblje 2014. – 2020.

| (d) | aktivnosti koje je Komisija provela radi preispitivanja i potvrđivanja stopa pogreške prijavljenih u jamstvenim paketima/paketima za zaključenje za 2018. Sud je provjerom također obuhvatio relevantnost i pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu GU-a REGIO i GU-a EMPL te navođenje tih informacija u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti. |
| --- | --- |

(d)

aktivnosti koje je Komisija provela radi preispitivanja i potvrđivanja stopa pogreške prijavljenih u jamstvenim paketima/paketima za zaključenje za 2018. Sud je provjerom također obuhvatio relevantnost i pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu GU-a REGIO i GU-a EMPL te navođenje tih informacija u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti.

| 6.10. | Sastavljanje uzorka obavljeno je u dva koraka. Sud je prvo odabrao 24 jamstvena paketa/paketa za zaključenje (15 iz programskog razdoblja 2014. – 2020. i devet iz programskog razdoblja 2007. – 2013.) kojima su obuhvaćena 53 OP-a od njih 465 za koje je Komisija 2018. izvršila namiru proračunskim sredstvima EU-a. Sud je potom iz tih OP-ova odabrao transakcije koje su prethodno provjerila revizijska tijela. U
  prilogu 6.2
  nalazi se detaljan prikaz revizijskog uzorka po državama članicama. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Revizijske aktivnosti koje je Sud proveo ove godine istovjetne su onima koje su detaljno opisane u godišnjem izvješću Suda za 2017. godinu (9). |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | U sklopu
  dijela 2.
  ovog poglavlja Sud je procijenio sustave država članica za mjerenje uspješnosti i izvješćivanje o njoj. Sud je također provjerio aktivnosti koje su revizijska tijela i Komisija proveli kako bi zajamčili prikladnost i pouzdanost podataka o uspješnosti. U slučajevima u kojima je ponovno obavio revizije fizički dovršenih operacija Sud je također procijenio mjeru u kojoj su relevantna tijela izvješćivala o dostizanju ciljnih vrijednosti utvrđenih za pokazatelje ostvarenja i rezultata. |
| --- | --- |

6.12.

Dio 1. – Pravilnost transakcija

| 6.13. | Ovaj dio poglavlja sastoji se od tri pododjeljka. Prvi se odnosi na ispitivanje ovogodišnjeg uzorka od 220 transakcija koje je Sud obavio s ciljem pružanja uvida u glavne izvore pogrešaka i prikupljanja informacija za potrebe davanja opće izjave o jamstvu. Drugi pododjeljak odnosi se na procjenu aktivnosti revizijskih tijela koju je obavio Sud, a treći na aktivnosti Komisije. Rezultati za sva tri pododjeljka pružaju Sudu osnovu za donošenje zaključka o informacijama o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima u radu dviju relevantnih glavnih uprava i u izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti. |
| --- | --- |

6.13.

Rezultati preispitivanja transakcija i ponovno obavljene revizije

| 6.14. | Prilog 6.1
  sadržava pregled rezultata ispitivanja transakcija koje je obavio Sud. Sud je u 220 ispitanih transakcija utvrdio i kvantificirao 36 pogrešaka koje revizijska tijela nisu otkrila. Uzimajući u obzir 60 pogrešaka koje su prethodno otkrila revizijska tijela i ispravke koje su uvela programska tijela (čija ukupna vrijednost za oba programska razdoblja zajedno doseže 314 milijuna eura), Sud procjenjuje stopu pogreške na 5,0 % (10). Broj pogrešaka koje je Sud otkrio u transakcijama iz razdoblja 2014. –2020. bio je veći te su one imale veći učinak u usporedbi s transakcijama povezanima sa zaključenjem razdoblja 2007. – 2013. |
| --- | --- |

6.14.

| 6.15. | Za 220 transakcija iz uzorka Suda revizijska tijela prijavila su u jamstvenim paketima/paketima za zaključenje 60 mjerljivih pogrešaka, koje su se u prvom redu odnosile na neprihvatljive troškove (37) i javnu nabavu (18), nakon čega slijedi nepostojanje ključne popratne dokumentacije (3) (11). |
| --- | --- |

6.15.

| 6.16. | Kako bi se stope preostale pogreške svele na razinu ispod praga značajnosti od 2 %, države članice primijenile su financijske ispravke, koje su u relevantnim slučajevima ekstrapolirale. |
| --- | --- |

6.16.

| 6.17. | U
  okviru 6.2.
  nalazi se detaljan prikaz pogrešaka koje je Sud otkrio po kategorijama pogreške. Također se pruža detaljan prikaz po izvorima svih otkrivenih pogrešaka, uključujući one koje su prijavila revizijska tijela za transakcije koje je ispitao Sud. Najveći udio u stopi pogreške koju je procijenio Sud zauzeli su neprihvatljivi troškovi, nakon čega slijedi nepoštovanje pravila o državnim potporama i javnoj nabavi. Više informacija o tim pogreškama izneseno je u odlomcima 6.19. – 6.40.






  Okvir 6.2.


  „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”– detaljan prikaz pogrešaka
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

6.17.

Okvir 6.2.

„Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”– detaljan prikaz pogrešaka

Image 39

Izvor:

Sud.

| 6.18. | Broj i učinak otkrivenih pogrešaka pokazuju da su nedostatci u pogledu pravilnosti rashoda koje prijavljuju upravljačka tijela i dalje postojani. Taj nalaz potvrđuje rezultate revizija usklađenosti koje je Komisija provela tijekom 2018., u okviru kojih je u pet od 26 slučajeva utvrdila znatne nedostatke u pogledu 4. ključnog zahtjeva, koji se odnosi na prikladne provjere upravljanja. |
| --- | --- |

6.18.

Neprihvatljivi rashodi i projekti

| 6.19. | Tijela država članica pri prijavljivanju rashoda Komisiji potvrđuju da su ti rashodi nastali u skladu s nizom posebnih odredbi utvrđenih u pravilima EU-a ili nacionalnim pravilima te da je potpora dodijeljena korisnicima ili operacijama koji ispunjavaju uvjete prihvatljivosti utvrđene u OP-u. |
| --- | --- |

6.19.

| 6.20. | Neprihvatljivi rashodi i projekti glavni su izvor pogrešaka i za EFRR/KF i za ESF. Sud je za 7 % ispitanih transakcija utvrdio da se u okviru povezanih projekata nisu poštovala pravila o prihvatljivosti utvrđena na razini EU-a ili odgovarajuće države članice. Na te slučajeve otpada 44 % svih mjerljivih pogrešaka ili otprilike 1,9 postotnih bodova procijenjene stope pogreške. |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21. | Glavni uzroci neprihvatljivih rashoda bili su projektne aktivnosti ili sudionici koji nisu ispunjavali pravila o prihvatljivosti. To je zabilježeno u polovici operacija u kojima je Sud otkrio neprihvatljive rashode te na te operacije otpada 21 % procijenjene stope pogreške. |
| --- | --- |

6.21.

| 6.22. | Pravilima EU-a propisano je da se rashodi za PDV mogu sufinancirati samo u slučaju da nije moguće ostvariti njihov povrat na temelju nacionalnog zakonodavstva o PDV-u. Slično kao i prošle godine, Sud je utvrdio da su tijela država članica u 11 projekata u četirima operativnim programima kao prihvatljive rashode prijavila PDV za koji je moguće ostvariti povrat. Osam od tih pogrešaka zabilježeno je u Poljskoj, kako je Sud opisao u godišnjem izvješću iz prethodne godine. U svim tim slučajevima revizijska tijela netočno su protumačila pravila o prihvatljivosti i nisu prijavila nepravilnost. Sud nije kvantificirao tih osam pogrešaka jer je Komisija primijenila financijske ispravke. Sud je u kratkom tematskom pregledu o PDV-u (12) iznio više informacija o toj temi i objasnio da je nadoknada PDV-a čest izvor pogrešaka jer se pravila u prevelikom broju slučajeva ne primjenjuju dosljedno. |
| --- | --- |

6.22.

Mjerama pojednostavnjenja mogle bi se spriječiti nepravilnosti

| 6.23. | Ispunjavanje uvjeta postaje znatno složenije za korisnike u slučajevima u kojima se nacionalnim uvjetima prihvatljivosti postavljaju dodatni zahtjevi u odnosu na ono što je propisano zakonodavstvom EU-a (13). Tri pogreške koje je Sud otkrio mogle su se izbjeći da tijela država članica nisu utvrdila tako složene nacionalne uvjete prihvatljivosti (za primjer vidjeti
  okvir 6.3.
  ).






  Okvir 6.3.


  Složeni nacionalni uvjeti prihvatljivosti – primjer






  Pravila prihvatljivosti u okviru jednog poljskog OP-a uključivala su uvjet kojim se zabranjuje uporaba bespovratnih sredstava EU-a u slučaju da još jedan subjekt obavlja istu vrstu poslovnih djelatnosti u istom poslovnom prostoru. Taj zahtjev, koji ide korak dalje od onoga što je utvrđeno u propisima EU-a, istaknut je i u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava.
  Jedan korisnik, koji je bio odvjetnik, obavljao je svoju djelatnost u istom poslovnom prostoru kao i još jedno odvjetničko društvo te projekt stoga nije bio prihvatljiv za sufinanciranje.
  Sud je utvrdio da se složeni nacionalni uvjeti prihvatljivosti primjenjuju i u Njemačkoj. |
| --- | --- |

6.23.

Okvir 6.3.

Složeni nacionalni uvjeti prihvatljivosti – primjer

Pravila prihvatljivosti u okviru jednog poljskog OP-a uključivala su uvjet kojim se zabranjuje uporaba bespovratnih sredstava EU-a u slučaju da još jedan subjekt obavlja istu vrstu poslovnih djelatnosti u istom poslovnom prostoru. Taj zahtjev, koji ide korak dalje od onoga što je utvrđeno u propisima EU-a, istaknut je i u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava.

Jedan korisnik, koji je bio odvjetnik, obavljao je svoju djelatnost u istom poslovnom prostoru kao i još jedno odvjetničko društvo te projekt stoga nije bio prihvatljiv za sufinanciranje.

Sud je utvrdio da se složeni nacionalni uvjeti prihvatljivosti primjenjuju i u Njemačkoj.

| 6.24. | S druge strane, jedna je mjera pojednostavnjenja kojom se može smanjiti administrativno opterećenje korisnika uporaba pojednostavnjenih mogućnosti financiranja. Sud je pri reviziji transakcija u kojima su primijenjene takve mogućnosti financiranja utvrdio da su one manje izložene pogreškama, ali ističe da se pojednostavnjenje mogućnosti financiranja i dalje primjenjuju u ograničenoj mjeri u slučajevima u kojima bi njihova uporaba mogla biti primjerena. |
| --- | --- |

6.24.

Kršenje pravila o unutarnjem tržištu

| 6.25. | Sud je ove godine utvrdio 16 slučajeva kršenja pravila o unutarnjem tržištu, od kojih je kvantificirao njih osam. Najčešći slučajevi kršenja tih pravila 2018. odnosili su se na javnu nabavu ili državne potpore. |
| --- | --- |

6.25.

Unatoč brojnim ispravcima, područje javne nabave i dalje je znatan izvor pogrešaka

| 6.26. | Postupci javne nabave jedan su od ključnih instrumenata za ekonomičnu i djelotvornu potrošnju javnih sredstava i za uspostavu unutarnjeg tržišta. Sud je ove godine ispitao 129 postupaka nabave radova, usluga i robe. Većina tih postupaka odnosila se na projekte sufinancirane iz OP-ova u okviru EFRR-a/KF-a, u kojima su pogreške češće. |
| --- | --- |

6.26.

| 6.27. | Revizijska tijela otkrila su tijekom obavljanja svojih aktivnosti 18 slučajeva nepoštovanja pravila o javnoj nabavi u transakcijama koje je Sud obuhvatio ispitivanjem, i to u područjima kao što su izostanak javne nabave, pogrešna primjena kriterija za odabir i nedostatci u natječajnim specifikacijama. Relevantna tijela sustavno su uvodila ispravke po paušalnoj stopi u rasponu od 5 % do 100 %, kako je predviđeno smjernicama Komisije (14). |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Sud je u devet postupaka javne nabave utvrdio slučajeve nepoštovanja pravila EU-a i/ili nacionalnih pravila o javnoj nabavi koje revizijska tijela nisu otkrila (vidjeti
  okvir 6.4.
  ). Većina pogrešaka koje je Sud otkrio odnosila se na ugovore čija je vrijednost prelazila gornje granice propisane na razini EU-a (15). Dvije pogreške odnosile su se na ozbiljno kršenje propisa neopravdanim ograničavanjem tržišnog natjecanja te ih je Sud zabilježio kao mjerljive pogreške. Ti slučajevi čine 6 % svih mjerljivih pogrešaka koje je Sud otkrio ili otprilike 0,7 postotnih bodova procijenjene stope pogreške. Druge pogreške u vezi s postupcima javne nabave uključivale su nepoštovanje uvjeta u pogledu objavljivanja i transparentnosti.






  Okvir 6.4.


  Primjer kršenja pravila javne nabave






  Tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. jedno javno tijelo u Italiji koje je bilo korisnik sklopilo je trogodišnji ugovor s jednim privatnim poduzećem. Ugovorene usluge odnosile su se na ispravke te su u tom pogledu uključivale praćenje, upravljanje, izvješćivanje i provedbu. U skladu s uvjetima iz poziva o nadmetanju korisnik je potom produžio razdoblje ugovora za dodatne tri godine. Na kraju produženog razdoblja korisnik je od pružatelja usluga zatražio dodatne usluge i sklopio novi ugovor na razdoblje od dodatnih 15 mjeseci. Te su dodatne usluge bile predvidive te su ih mogla pružiti i druga poduzeća na tržištu. Budući da su dodatne usluge ugovorene bez provedbe postupka javne nabave, povezani troškovi nisu ispunjavali uvjete za sufinanciranje sredstvima EU-a.
  Revizijsko tijelo pogrešno je utvrdilo da nema nepravilnosti u pristupu koji je korisnik primijenio.
  Sud je otkrio još jedan slučaj nepravilne javne nabave u Mađarskoj. |
| --- | --- |

6.28.

Okvir 6.4.

Primjer kršenja pravila javne nabave

Tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. jedno javno tijelo u Italiji koje je bilo korisnik sklopilo je trogodišnji ugovor s jednim privatnim poduzećem. Ugovorene usluge odnosile su se na ispravke te su u tom pogledu uključivale praćenje, upravljanje, izvješćivanje i provedbu. U skladu s uvjetima iz poziva o nadmetanju korisnik je potom produžio razdoblje ugovora za dodatne tri godine. Na kraju produženog razdoblja korisnik je od pružatelja usluga zatražio dodatne usluge i sklopio novi ugovor na razdoblje od dodatnih 15 mjeseci. Te su dodatne usluge bile predvidive te su ih mogla pružiti i druga poduzeća na tržištu. Budući da su dodatne usluge ugovorene bez provedbe postupka javne nabave, povezani troškovi nisu ispunjavali uvjete za sufinanciranje sredstvima EU-a.

Revizijsko tijelo pogrešno je utvrdilo da nema nepravilnosti u pristupu koji je korisnik primijenio.

Sud je otkrio još jedan slučaj nepravilne javne nabave u Mađarskoj.

Četiri projekta nisu ispunjavala uvjete prihvatljivosti zbog kršenja pravila o državnim potporama

| 6.29. | Državna potpora, osim ako je ispod gornje granice „de minimis”, u načelu je nespojiva s unutarnjim tržištem jer može narušiti trgovinu među državama članicama. Međutim, postoje iznimke od tog pravila, posebice ako je određeni projekt obuhvaćen područjem primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću (16). Države članice moraju prijaviti druge slučajeve isplate državne potpore kako bi Komisija mogla donijeti mišljenje o njezinoj prihvatljivosti. |
| --- | --- |

6.29.

| 6.30. | Sud je ove godine utvrdio da su pravila EU-a o državnim potporama prekršena u sedam projekata u okviru EFRR-a u Španjolskoj, Francuskoj i Portugalu. Sud smatra da je za pet od tih projekata, od kojih su se svi provodili u Portugalu, trebalo dodijeliti manju količinu javnih financijskih sredstava EU-a i/ili relevantne države članice ili ih uopće nije trebalo dodijeliti. Te pogreške čine otprilike 1,6 postotnih bodova procijenjene stope pogreške. |
| --- | --- |

6.30.

| 6.31. | Od tih pet kvantificiranih nalaza u vezi s državnim potporama njih se tri odnose na izostanak učinka poticaja i upućuju na sistemski nedostatak. Pravila EU-a temelje se na pretpostavci da bi državna potpora trebala biti dopuštena samo u slučajevima u kojima se upotrebljava za subvencioniranje aktivnosti koje se u protivnome ne bi provele. Za programe obuhvaćene područjem primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću smatra se da je taj „učinak poticaja” automatski postignut ako se s radovima započne nakon datuma podnošenja zahtjeva za financiranje (17). |
| --- | --- |

6.31.

| 6.32. | Komisija je prethodno već utvrdila nekoliko operacija u kojima je postojala ta vrsta pogreške. Upravljačko tijelo za relevantni OP isključilo je iz računovodstvene dokumentacije (18) operacije u kojima je Komisija utvrdila tu vrstu pogreške. I Komisija i upravljačka tijela bili su svjesni toga da je riječ o sistemskom problemu. Iako je relevantna država članica izmijenila nacionalna pravila kako bi zajamčila usklađenost s pravilima EU-a i izbjegla dodatne nepravilnosti, nijedna strana nije poduzela dovoljne korektivne mjere kako bi se iz računovodstvene dokumentacije za 2016./2017. uklonile takve pogreške ili kako bi se njihov potencijalni učinak neutralizirao uvođenjem odgovarajućeg financijskog ispravka. Komisija je nakon izmjena pravila prihvatila predmetnu računovodstvenu dokumentaciju. |
| --- | --- |

6.32.

Nepoštovanje pravila kojima je uređena uporaba financijskih instrumenata

Nepravilne uplate sredstava u financijske instrumente zauzele su manji udio u procijenjenoj stopi pogreške nego 2017.

| 6.33. | Do kraja obračunske godine 2016./2017. u financijske instrumente uplaćeni su predujmovi u iznosu od 2,9 milijardi eura, od čega je u razdoblju od 1. srpnja 2016. do 30. lipnja 2017. prijavljen iznos od 2,3 milijarde eura (17 % ukupnih isplaćenih sredstava EU-a za sufinanciranje). Tijekom obračunske godine 2016./2017. krajnjim primateljima isplaćene su 1,3 milijarde eura (43 %). |
| --- | --- |

6.33.

| 6.34. | Revizijom koju je Sud proveo obuhvaćene su uplate sredstava u pet financijskih instrumenata (dva iz programskog razdoblja 2014. – 2020. i tri iz programskog razdoblja 2007. – 2013.). Sud je za tih pet instrumenata ispitao 30 jamstava i 100 zajmova na razini financijskih posrednika. Sud je ove godine utvrdio 14 slučajeva neprihvatljivih isplata krajnjim primateljima u okviru triju ispitanih instrumenata. Ti su se slučajevi odnosili na neprihvatljive zajmove ili neprihvatljive krajnje primatelje, kao i na stornirane isplate koje su države članice nepravilno zabilježile kao izvršene. Budući da je udio financijskih instrumenata u statističkom skupu obuhvaćenom revizijom za 2018. bio mnogo manji nego za 2017., te su pogreške zauzele manji udio u procijenjenoj stopi pogreške za 2018. godinu (19). |
| --- | --- |

6.34.

| 6.35. | Informacije o uspješnosti određenog financijskog instrumenta i stvarnoj uporabi financijskih sredstava (tj. prihvatljivim rashodima pri zaključenju) temelje se na podatcima koje dostavljaju države članice. Unatoč znatnim naporima koje je Komisija tijekom posljednjih nekoliko godina uložila u poboljšanje kvalitete podataka, Sud je utvrdio da izvješća o provedbi i dalje sadržavaju određene netočne podatke. Za 2018. godinu to je vrijedilo za dva financijska instrumenta od njih pet koje je Sud ispitao (po jedan za svako razdoblje). U jednom je slučaju upravitelj fonda dva stornirana zajma prijavio kao isplate, što je dovelo do neprihvatljivih rashoda. |
| --- | --- |

6.35.

Poduzete su mjere za otklanjanje nedostataka u revizijskim mehanizmima za financijske instrumente kojima upravlja Grupa EIB-a, ali nedostatci nisu otklonjeni u potpunosti

| 6.36. | Sud je 2017. godine istaknuo potrebu za znatnim poboljšanjima u revizijskim mehanizmima za financijske instrumente kojima upravlja Grupa EIB-a i istaknuo da revizijska tijela nemaju zakonsko pravo provoditi provjere na terenu kako bi dobila jamstvo o pravilnosti na razini financijskih posrednika. Komisija je prihvatila preporuku koju je Sud iznio u tom pogledu te je smatrala da će se ona provesti stupanjem na snagu Skupne uredbe. |
| --- | --- |

6.36.

| 6.37. | S obzirom na ozbiljnost predmetnog problema i njegov horizontalni učinak na sve financijske instrumente kojima upravlja Grupa EIB-a, Sud je provjerio mjere poduzete u pogledu preporuka koje je iznio prošle godine. |
| --- | --- |

6.37.

| 6.38. | Skupnom uredbom uveden je novi zahtjev (20) u skladu s kojim su revizijska tijela dužna obavljati revizije sustava i revizije operacija za financijske instrumente na razini financijskih posrednika, uključujući financijske instrumente kojima upravlja Grupa EIB-a. Prema konačnom odobrenom tekstu time nisu obuhvaćeni programi u okviru Inicijative za MSP-ove koji su uvedeni prije 2. kolovoza 2018. S obzirom na to da je svih šest programa u okviru Inicijative za MSP-ove uvedeno prije tog datuma, za neke od njih još nisu uspostavljeni odgovarajući revizijski mehanizmi. |
| --- | --- |

6.38.

Neopravdano neisplaćivanje dijela sredstava EU-a korisnicima dovelo je do kašnjenja u plaćanjima

| 6.39. | U skladu s pravilima EU-a tijela država članica u načelu su dužna isplatiti korisnicima puni iznos javnog doprinosa (uključujući potporu EU-a) najkasnije 90 dana nakon što korisnik podnese zahtjev za plaćanje, osim ako postoje određeni uvjeti zbog kojih bi se plaćanja prekinula (21). Od 220 transakcija koje je Sud ispitao, upravljačka tijela nisu poštovala to pravilo u šest transakcija u dvjema državama članicama. |
| --- | --- |

6.39.

| 6.40. | U Njemačkoj su zabilježena četiri slučaja u kojima je jedini korisnik primio puni iznos sredstava tek nakon što je računovodstvena dokumentacija za 2016./2017. poslana Komisiji (osam mjeseci nakon završetka obračunske godine). U dvama slučajevima određeni iznosi nisu isplaćeni ni do trenutka u kojem je Sud provodio reviziju. U Francuskoj i Njemačkoj ta je praksa u određenoj mjeri uvedena sa svrhom neutralizacije učinka povezanog s iznosom od 10 % plaćanja koji Komisija zadržava do prihvaćanja računovodstvene dokumentacije, što se postiže neopravdanim neisplaćivanjem jednakog dijela iznosa korisnicima. |
| --- | --- |

6.40.

Procjena aktivnosti revizijskih tijela

| 6.41. | Aktivnosti revizijskih tijela ključan su dio okvira za jamstvo i kontrolu za potrošnju sredstava za koheziju. Preispitivanje njihovih aktivnosti koje Sud obavlja dio je procesa koji bi mogao dovesti do toga da Sud u budućnosti u većoj mjeri osloni na model jamstva koji primjenjuje Komisija. Sud je ove godine procijenio aktivnosti 15 od 126 revizijskih tijela. |
| --- | --- |

6.41.

| 6.42. | U svim jamstvenim paketima i paketima za zaključenje koje je Sud ispitao revizijska tijela navela su da je stopa preostale pogreške manja od 2 %. Pogreške koje revizijska tijela nisu otkrila ili ispravila utjecale su na visinu te stope. Za četiri jamstvena paketa iz uzorka Suda Komisija je na temelju vlastitih aktivnosti utvrdila da je preostala stopa pogreške veća od 2 %. Dodatne pogreške koje je Sud otkrio u uzorku transakcija koje su ispitala revizijska tijela u 24 jamstvena paketa/paketa za zaključenje pružile su Sudu dovoljno dokaza da zaključi da stopa preostale pogreške za dodatna četiri jamstvena paketa od njih 15 za razdoblje 2014. – 2020. i jedan paket za zaključenje od njih devet za razdoblje 2007. – 2013. prelazi 2 %. |
| --- | --- |

6.42.

| 6.43. | Revizijska tijela prvi su put 2018. godine prijavljivala pogreške na temelju zajedničke kategorizacije koju su dogovorile Komisija i države članice (22). U
  okviru 6.5.
  prikazana je usporedba najčešćih vrsta pogrešaka koje su prijavila revizijska tijela i najčešćih dodatnih pogrešaka koje su otkrili Komisija i Sud. Rezultati pokazuju da su najčešće vrste nepravilnosti za svako od revizijskih tijela neprihvatljivi rashodi i javna nabava. Međutim, također je vidljivo da su, unatoč velikom broju nepravilnosti koje su utvrdila revizijska dijela, u projektima koje je ispitao Sud i dalje postojale pogreške koje nisu otkrivene ili ispravljene ni na jednoj razini unutarnje kontrole u ranijim fazama (primjer toga naveden je u odlomku 6.32.).






  Okvir 6.5.


  Najčešće vrste pogrešaka koje su otkrila revizijska tijela
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

6.43.

Okvir 6.5.

Najčešće vrste pogrešaka koje su otkrila revizijska tijela

Image 40

Izvor:

Sud.

Nedostatci u načinu na koji su određena revizijska tijela sastavljala uzorke utjecali su na reprezentativnost tih uzoraka

| 6.44. | Zbog velikog broja operacija koje se sufinanciraju u okviru svakog OP-a revizijska tijela moraju se za donošenje mišljenja o prihvatljivosti rashoda služiti uzorkovanjem. Kako bi se dobili pouzdani rezultati, uzorci moraju biti reprezentativni za statistički skup obuhvaćen revizijom te je opće pravilo da se oni trebaju temeljiti na statistički valjanoj metodi (23). Sud je provjerio metode uzorkovanja za 24 ispitana jamstvena paketa/paketa za zaključenje. |
| --- | --- |

6.44.

| 6.45. | Sud je u šest paketa od njih 24 (od toga četiri za razdoblje 2014. – 2020.) utvrdio nedostatke kao što su nedovoljna veličina uzorka, prekomjerna zastupljenost određenih operacija i nepravilna uporaba određenih parametara za uzorkovanje. Od toga su dva nedostatka u određenoj mjeri utjecala na reprezentativnost uzoraka te time i na točnost prijavljenih stopa preostale pogreške. Primjer je opisan u
  okviru 6.6.








  Okvir 6.6.


  Nedostatci u uzorkovanju






  GU EMPL utvrdio je nedostatke u metodi uzorkovanja koja je primijenjena na jedan OP u Njemačkoj. Naime, naveo je da je zastupljenost jedne mjere u uzorku bila daleko prevelika u odnosu na relativnu važnost te mjere u cjelokupnom statističkom skupu. Sud se slaže s tim stajalištem i smatra da je primijenjeni pristup nepovoljno utjecao na reprezentativnost prijavljenih rashoda u tom uzorku. |
| --- | --- |

6.45.

Okvir 6.6.

Nedostatci u uzorkovanju

GU EMPL utvrdio je nedostatke u metodi uzorkovanja koja je primijenjena na jedan OP u Njemačkoj. Naime, naveo je da je zastupljenost jedne mjere u uzorku bila daleko prevelika u odnosu na relativnu važnost te mjere u cjelokupnom statističkom skupu. Sud se slaže s tim stajalištem i smatra da je primijenjeni pristup nepovoljno utjecao na reprezentativnost prijavljenih rashoda u tom uzorku.

Unatoč poboljšanjima i dalje postoje nedostatci u načinu na koji revizijska tijela dokumentiraju svoje aktivnosti

| 6.46. | Prema međunarodnim revizijskim standardima revizori su dužni dokumentirati svoje provjere, što uključuje jasno navođenje svih dokumenata koji su najrelevantniji za rashode obuhvaćene revizijom. Na taj način mogu snositi odgovornost za svoj rad, a unutarnjim ili vanjskim ocjenjivačima omogućuje se donošenje zaključaka o opsegu i dostatnosti provjera. Nedostatnim ili neodgovarajućim pitanjima ili odgovorima u kontrolnim popisima povećava se rizik od neotkrivanja neprihvatljivih rashoda. Taj se rizik dodatno povećava ako revizijsko tijelo ima ograničen pristup povezanoj dokumentaciji, kao što je Sud utvrdio u jednom slučaju u kojem je bilo potrebno primijeniti složena pravila o javnoj nabavi jedne međunarodne organizacije. |
| --- | --- |

6.46.

| 6.47. | Od 220 transakcija iz uzorka Sud je za njih 156 (71 %) mogao donijeti zaključak na temelju preispitivanja aktivnosti revizijskih tijela. Sud je u 64 transakcije (29 %) utvrdio nedostatke u pogledu opsega, kvalitete i/ili dokumentiranja tih aktivnosti zbog kojih je morao ponovno obaviti relevantne revizijske postupke. Ti su se nedostatci odnosili na 14 jamstvenih paketa/paketa za zaključenje od njih 24 koje je Sud ispitao. U slučaju 48 od tih transakcija (22 % ukupnih transakcija) Sud je zbog tih nedostataka morao obaviti posjet korisniku. Od 64 transakcije (u 13 jamstvenih paketa/paketa za zaključenje) za koje je Sud ponovno obavio reviziju u njih 24 utvrđene su mjerljive pogreške koje revizijska tijela nisu prethodno otkrila. |
| --- | --- |

6.47.

| 6.48. | Dobiveni rezultati pokazuju poboljšanje u odnosu na prošlu godinu, kad je bilo potrebno ponovno obaviti više od polovice revizijskih postupaka, od kojih je jednu trećinu bilo potrebno obaviti u poslovnom prostoru korisnika. Sud je također pronašao primjere dobre prakse u pogledu načina na koji revizijska tijela dokumentiraju svoje aktivnosti (vidjeti
  okvir 6.7.
  ).






  Okvir 6.7.


  Dobra praksa u aktivnostima jednog revizijskog tijela






  U kontrolnim popisima litavskog revizijskog tijela za programsko razdoblje 2014. – 2020. detaljno je objašnjen opseg revizije. Revizori trebaju popunjavati te kontrolne popise kako bi opisali provedene aktivnosti i naveli pojedinosti o stavkama obuhvaćenima revizijom. Slijedom toga, kontrolni popis koji je preispitao Sud omogućio mu je da kao vanjski ocjenjivač donese vlastite zaključke gotovo isključivo na temelju te dokumentacije. |
| --- | --- |

6.48.

Okvir 6.7.

Dobra praksa u aktivnostima jednog revizijskog tijela

U kontrolnim popisima litavskog revizijskog tijela za programsko razdoblje 2014. – 2020. detaljno je objašnjen opseg revizije. Revizori trebaju popunjavati te kontrolne popise kako bi opisali provedene aktivnosti i naveli pojedinosti o stavkama obuhvaćenima revizijom. Slijedom toga, kontrolni popis koji je preispitao Sud omogućio mu je da kao vanjski ocjenjivač donese vlastite zaključke gotovo isključivo na temelju te dokumentacije.

Četiri revizijska tijela nisu pravilno obradila pogreške, što je utjecalo na stope pogreške koje su ta tijela prijavila

| 6.49. | Točan izračun i pouzdanost stopa preostale pogreške ovisi, među ostalim, o načinu obrade otkrivenih pogrešaka. |
| --- | --- |

6.49.

| 6.50. | Sud je za sedam transakcija utvrdio da su revizijska tijela, iako su otkrila nepravilnost, nepravilno upotrijebila relevantne informacije pri izračunu stope pogreške (vidjeti kategoriju „Ostalo”
  u okviru 6.2.
  ). Zbog takvih slučajeva, čiji su primjeri uključivali netočan izračun stope pogreške ili čak neprijavljivanje nepravilnosti, revizijska tijela procijenila su stopu pogreške za relevantne transakcije manjom od stvarne, što je također doprinijelo stopi pogreške koju je procijenio Sud. |
| --- | --- |

6.50.

Aktivnosti koje Komisija provodi radi dobivanja jamstva i izvješćivanje o stopi preostale pogreške u njezinim godišnjim izvješćima o radu

Jamstvo za programsko razdoblje 2014. – 2020.

| 6.51. | Godišnja izvješća o radu glavni su alat s pomoću kojeg Komisija izvješćuje o tome ima li razumno jamstvo da se postupcima kontrole koje primjenjuju države članice mogu zajamčiti zakonitost i pravilnost rashoda. |
| --- | --- |

6.51.

Komisija je uložila napore u poboljšanje mehanizama za izvješćivanje o pravilnosti

| 6.52. | Sud je prošle godine istaknuo da zahtjevi u pogledu izvješćivanja koji se primjenjuju na godišnja izvješća o radu nisu u dovoljnoj mjeri prilagođeni okviru za kontrolu i jamstvo za razdoblje 2014. – 2020. (24) Komisija je u godišnjim izvješćima o radu za 2018. ažurirala ključni pokazatelj uspješnosti koji je utvrdila za pravilnost i izračunala stopu preostale pogreške za obračunsku godinu 2016./2017. Tim ključnim pokazateljem uspješnosti obuhvaćeni su rashodi za koje je Komisija mogla dobiti potrebno jamstvo na temelju aktivnosti revizijskih tijela i vlastitih revizija pravilnosti. Njime se također poništava učinak predujmova uplaćenih u financijske instrumente. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53. | Vrijednost navedena za predmetni ključni pokazatelj uspješnosti bila je ispod 2 % za obje glavne uprave. Budući da su rezultati revizije za niz OP-ova i dalje predmet rasprave (vidjeti odlomak 6.64.), obje glavne uprave također su navele vrijednost stope preostale pogreške u najnepovoljnijem scenariju koja bi prelazila prag značajnosti od 2 % (25). |
| --- | --- |

6.53.

| 6.54. | Glavni direktori relevantnih uprava dali su izjave o jamstvu za rashode nastale tijekom 2018. godine. U tu su svrhu glavne uprave procijenile rizični iznos na temelju potvrđene stope preostale pogreške za obračunsku godinu 2016./2017. ili stope koju su revizijska tijela prijavila za obračunsku godinu 2017./2018., uzimajući u obzir uvijek onu vrijednost koja je bila viša. U slučajevima u kojima za obračunsku godinu 2016./2017. nisu podneseni jamstveni paketi, kao stopa preostale pogreške upotrijebljena je ili stopa od 2 % ili ona koja je zabilježena za obračunsku godinu 2017./2018., koja god da je vrijednost bila viša. |
| --- | --- |

6.54.

| 6.55. | U skladu s odredbama Financijske uredbe vrijednosti za 2018. uključuju rashode koji još nisu prošli kroz cjelokupni ciklus kontrole (26). To će biti slučaj tek od 2020. godine nadalje. |
| --- | --- |

6.55.

| 6.56. | Komisija se za prikaz informacija o području „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti za 2018. služila rizičnim iznosima koje su procijenile relevantne dvije glavne uprave. Stoga je kao ukupni rizični iznos u trenutku plaćanja, izračunan na temelju relevantnih rashoda za 2018. (vidjeti također odlomke 6.54. i 6.55.), navela 1,7 % (27). Sud smatra da se tom vrijednošću razina nepravilnosti prikazuje manjom od stvarne. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.57. | U
  okviru 6.8.
  Sud iznosi pregled stopa preostale pogreške za obračunsku godinu 2016./2017. i procijenjenog rizika za relevantne rashode za 2018. koji su navedeni u godišnjim izvješćima o radu za 2018. za programsko razdoblje 2014. – 2020.






  Okvir 6.8.


  Pregled informacija u godišnjim izvješćima o radu za programsko razdoblje 2014. – 2020.
















  Izvor: | Sud, na temelju godišnjih izvješća o radu GU-a REGIO i GU-a EMPL za 2018. |
| --- | --- | --- |

6.57.

Okvir 6.8.

Pregled informacija u godišnjim izvješćima o radu za programsko razdoblje 2014. – 2020.

Image 41

Izvor:

Sud, na temelju godišnjih izvješća o radu GU-a REGIO i GU-a EMPL za 2018.

Revizije usklađenosti pomažu Komisiji procijeniti pravilnost rashoda, ali stopa preostale pogreške koja se navodi kao ključni pokazatelj uspješnosti može se smatrati tek minimalnom vrijednošću

| 6.58. | Komisija obavlja revizije usklađenosti u okviru kojih preispituje i procjenjuje pouzdanost aktivnosti revizijskih tijela. Cilj je dobiti razumno jamstvo da u sustavima upravljanja i kontrole nema ozbiljnih nedostataka koji su ostali neotkriveni, neprijavljeni i time neispravljeni prije podnošenja računovodstvene dokumentacije Komisiji. |
| --- | --- |

6.58.

| 6.59. | Komisija odabire OP-ove za revizije usklađenosti na temelju godišnje procjene rizika. Prednost se daje programima koji su ocijenjeni kao visokorizični i u kojima stoga postoji velika mogućnost da sadržavaju značajne pogreške. |
| --- | --- |

6.59.

| 6.60. | Komisija je 2018. godine za 202 jamstvena paketa za obračunsku godinu 2016./2017. provela 26 revizija usklađenosti. Tim su revizijama obuhvaćene 193 operacije (koje su uključivale četiri posjeta korisnicima), kao i 25 jamstvenih paketa u 13 država članica. Sud je preispitao osam revizija koje je Komisija provela u osam država članica. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.61. | Komisija je u nacrtima izvješća za 21 reviziju usklađenosti od njih 26 koje je provela (81 %) procijenila da su stope pogreške koje su revizijska tijela navela u godišnjim izvješćima o kontroli procijenjene manjima od stvarnih. U okviru 14 od tih revizija (54 %) utvrđena je stopa pogreške koja je veća od 2 %. |
| --- | --- |

6.61.

| 6.62. | Pristup utemeljen na procjeni rizika koji Komisija primjenjuje pri odabiru OP-ova nije osmišljen s ciljem izračuna ukupne stope preostale pogreške koja se prikazuje kao ključni pokazatelj uspješnosti. Komisija ne može projicirati rezultate revizija usklađenosti koje provodi na OP-ove za koje je obavila samo pregled dokumentacije. OP-ovi koji nisu odabrani za reviziju usklađenosti sami po sebi nose rizik od neotkrivanja pogrešaka. Stoga bi ukupnu stopu preostale pogreške koju Komisija navodi kao ključni pokazatelj uspješnosti trebalo smatrati minimalnom stopom. |
| --- | --- |

6.62.

| 6.63. | Postupcima koje Komisija primjenjuje pri odabiru OP-ova nad kojima će provesti reviziju usklađenosti predviđeno je da se revizije operacija koje će se ponovno obaviti mogu odabrati na temelju nasumičnog uzorkovanja, pristupa utemeljenog na procjeni rizika ili kombinacije tih dviju mogućnosti. Međutim, Komisija ni u jednom slučaju ne obavlja ekstrapolaciju rezultata tih revizija. Stoga je ponovno izračunana stopa pogreške za relevantni OP, koja doprinosi vrijednosti ključnog pokazatelja uspješnosti, također tek minimalna vrijednost. |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Komisija je u odgovoru na godišnje izvješće Suda za 2017. (28) navela da je voljna dovršiti svoje aktivnosti u vezi s pravilnošću rashoda u roku od devet mjeseci. Od osam revizija usklađenosti koje je Sud preispitao, samo je jedna dovršena do svibnja 2019. Pogreške koje je Komisija utvrdila i stope preostale pogreške koje je objavila mogle bi se naknadno promijeniti nakon što se s državama članica obavi raspravni postupak u vezi s pitanjima koja uključuju rezultate dodatnih provjera koje su zatražene od revizijskih tijela. Relevantne glavne uprave navele su u godišnjim izvješćima o radu za 2018. da je moguća provedba dodatnih aktivnosti u nadolazećim godinama radi procjene pouzdanosti stopa preostale pogreške. Drugim riječima, zaključak Komisije za obračunsku godinu 2016./2017. i dalje nije konačan. |
| --- | --- |

6.64.

Mehanizmi za zaključenje programa

Razdoblje 2007. – 2013.

| 6.65. | Rok do kojeg su države članice Komisiji trebale podnijeti pakete za zaključenje za programsko razdoblje 2007. – 2013. bio je utvrđen na 31. ožujka 2017. (29) Do kraja 2018. Komisija je namirila nepodmirene obveze EU-a za 358 od 440 OP-ova. |
| --- | --- |

6.65.

| 6.66. | Komisija je 2018. zaključila isključivo one OP-ove (ili dijelove OP-ova) za koje je imala jamstvo da je stopa preostale pogreške ispod praga značajnosti. Međutim, među devet paketa za zaključenje koje ispitao Sud je u jednom otkrio dodatne pogreške sa značajnim učinkom na stopu preostale pogreške za rashode koji su kategorizirani kao nesporni (Sud je ponovno izračunao relevantnu stopu te je ona prelazila 2 %). |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | U jednom paketu za zaključenje iz Mađarske Komisija je utvrdila niz problema koje nije bilo moguće riješiti. Sud je utvrdio da Komisija nije dosljedno postupala kad je riječ o učinku potencijalnih nepravilnosti. Postoji rizik od toga da su u konačni saldo uključeni nepravilni iznosi. |
| --- | --- |

6.67.

Razdoblje 2014. – 2020.

| 6.68. | Okvirom za kontrolu i jamstvo koji je uspostavljen za programsko razdoblje 2014. – 2020. nastoji se pojednostavniti zaključenje operativnih programa uvođenjem postupka za godišnje ispitivanje i prihvaćanje računovodstvene dokumentacije kojim su obuhvaćeni aspekti pravilnosti. Uredbom o zajedničkim odredbama svakom programskom tijelu u državama članicama, kao i Komisiji, dodijeljena je određena uloga u procesu pripreme godišnje računovodstvene dokumentacije te provjere i potvrđivanja financijskih informacija navedenih u jamstvenim paketima, što uključuje procjenu pouzdanosti stopa preostale pogreške. Istodobno je člankom 148. te Uredbe predviđeno kraće razdoblje čuvanja dokumenata nego što je to bio slučaj za programsko razdoblje 2007. – 2013., i to ponajprije za manje operacije. |
| --- | --- |

6.68.

| 6.69. | Kad je riječ o zaključenju OP-ova iz razdoblja 2014. – 2020., u skladu s Uredbom o zajedničkim odredbama svaka država članica dužna je podnijeti završno izvješće o provedbi svakog OP-a, ali sadržaj tih izvješća i rok za njihovo podnošenje nisu navedeni dovoljno precizno. Osim toga, većinom odredbi koje se odnose na zaključenje programa iz razdoblja 2014. – 2020. završna procjena prihvatljivosti prijavljenih troškova za određene operacije odgađa se na kasniju fazu, i to u pravilu na zaključenje. To se primjenjuje na ulaganja sredstava iz financijskih instrumenata, poravnavanje predujmova državne potpore, završnu procjenu projekata kojima se ostvaruju prihodi, obradu nefunkcionalnih projekata itd. |
| --- | --- |

6.69.

| 6.70. | Za razliku od procjene godišnje računovodstvene dokumentacije, Uredbom o zajedničkim odredbama nije definirana uloga svakog aktera u tom procesu ili aktivnosti koje je potrebno provesti kako bi se ponovno procijenio i, u relevantnim slučajevima, prilagodio učinak mogućih neprihvatljivih troškova na stope preostale pogreške za relevantne godine. Te je aspekte potrebno pojasniti u odgovarajućem roku kako bi države članice razumjele što Komisija od njih očekuje u pogledu zaključenja programa iz razdoblja 2014. – 2020. Svaka nesigurnost u tom pogledu također može utjecati na mogućnost država članica da provedu potrebne provjere kojima će zajamčiti da stopa preostale pogreške za konačne prihvatljive rashode pri zaključenju ne prelazi prag od 2 % ni za jedan OP s obzirom na to da razdoblje čuvanja u okviru kojeg je dokumente moguće staviti na raspolaganje može isteći ako se obavljanje određenih zadataka ostavi za sam kraj programa (kraj 2025. godine). |
| --- | --- |

6.70.

Zaključak i preporuke

Zaključak

| 6.71. | Ukupni revizijski dokazi koje je Sud prikupio i iznio u ovom poglavlju upućuju na to da je stopa pogreške u rashodima u području „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija” bila značajna (vidjeti odlomke 6.14. – 6.40.). Za područje obuhvaćeno ovim podnaslovom VFO-a ispitivanje transakcija koje je proveo Sud pokazuje da ukupna procijenjena stopa pogreške iznosi 5,0 % (vidjeti
  prilog 6.1
  ). |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72. | Nedostatci koji su utvrđeni u aktivnostima niza revizijskih tijela iz uzorka koji je sastavio Sud (vidjeti odlomke 6.41. – 6.50.) pokazuje da se na te aktivnosti trenutačno može osloniti u ograničenoj mjeri. |
| --- | --- |

6.72.

| 6.73. | Zbog tih nedostataka i problema koje je Sud utvrdio u aktivnostima Komisije (vidjeti odlomke 6.51. – 6.70.) stope preostale pogreške za obračunsku godinu 2016./2017. iznesene u godišnjim izvješćima o radu Komisije (ključni pokazatelji uspješnosti) procijenjene su manjima od stvarnih te se Sud na njih trenutačno ne može osloniti. Zbog dodatnih pogrešaka koje su otkrivene ponovno izračunana stopa preostale pogreške prelazila je prag značajnosti od 2 % za osam jamstvenih paketa od njih 15 za razdoblje 2014.– 2020. i za jedan paket za zaključenje od njih devet za razdoblje 2007. – 2013. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Komisija u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti iznosi procijenjeni rizik u trenutku plaćanja za područje „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”. Međutim, ta se stopa odnosi na rashode koji još nisu prošli kroz cjelokupni ciklus kontrole (tj. Komisija još nije dobila jamstvo na temelju aktivnosti revizijskih tijela i vlastitih revizijskih tijela) i koji nisu istovjetni rashodima nad kojima je Sud proveo reviziju. Sud se stoga ne može osloniti na tu stopu. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Novi okvir kontrole i jamstva osmišljen je s ciljem da se zajamči da su godišnje stope preostale pogreške manje od 2 %. Međutim, revizija koju je proveo Sud pokazala je da su potrebna dodatna poboljšanja, posebice u pogledu načina na koji upravljačka i revizijska tijela te Komisija primjenjuju taj okvir. |
| --- | --- |

6.75.

Preporuke

| 6.76. | U
  prilogu 6.3
  prikazani su nalazi praćenja provedbe pet preporuka koje je Sud iznio u svojem godišnjem izvješću za 2015. i četiriju preporuka koje je iznio u svojem godišnjem izvješću za 2017. godinu u pogledu kojih je bilo potrebno poduzeti mjere bez odgode. Komisija je u potpunosti provela dvije preporuke, četiri preporuke provedene su u većoj mjeri, jedna preporuka u određenoj mjeri, a u pogledu dviju preporuka nisu poduzete nikakve mjere. Sud smatra da su 1. i 2. preporuka, točka ii. 4. preporuke te 6. preporuka iz prošlogodišnjeg izvješća, koje se odnose na probleme koje je Sud utvrdio i ove godine, i dalje valjane. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77. | Na temelju ovog pregleda te nalaza i zaključka za 2018. godinu Sud preporučuje Komisiji sljedeće: |
| --- | --- |

6.77.

Preporuka 6.1. – Revizijski mehanizmi za programe u okviru inicijative za MSP-ove

Potrebno je zajamčiti sljedeće:

| (a) | revizijsko tijelo ili revizor kojeg odabere Grupa EIB-a trebali bi obavljati redovite provjere na razini financijskih posrednika koje bi se temeljile na reprezentativnom uzorku isplata krajnjim primateljima |
| --- | --- |

(a)

revizijsko tijelo ili revizor kojeg odabere Grupa EIB-a trebali bi obavljati redovite provjere na razini financijskih posrednika koje bi se temeljile na reprezentativnom uzorku isplata krajnjim primateljima

| (b) | u slučajevima u kojima su takve provjere nedostatne potrebno je osmisliti i provesti odgovarajuće mjere kontrole kako bi se spriječila mogućnost značajno nepravilnih rashoda pri zaključenju. |
| --- | --- |

(b)

u slučajevima u kojima su takve provjere nedostatne potrebno je osmisliti i provesti odgovarajuće mjere kontrole kako bi se spriječila mogućnost značajno nepravilnih rashoda pri zaključenju.

Ciljni rok provedbe: odmah

Preporuka 6.2. – Nepravilno neisplaćivanje dijela sredstava

Potrebno je poduzeti odgovarajuće korake kako bi se zajamčilo da kontrolni popisi kojima se služe upravljačka i revizijska tijela uključuju provjere usklađenosti s člankom 132. Uredbe o zajedničkim odredbama, u kojem je navedeno da korisnik mora primiti odgovarajući ukupni iznos prihvatljivih rashoda najkasnije 90 dana od dana podnošenja povezanog zahtjeva za plaćanje. U relevantnim slučajevima potrebno je iznijeti odgovarajuće preporuke programskim tijelima i poticati ih na primjenu pravilne praske u budućnosti.

Ciljni rok provedbe: odmah

Preporuka 6.3. – Mehanizmi za zaključenje za razdoblje 2014. – 2020.

Potrebno je otkloniti nedostatke i zajamčiti da nije moguće zaključiti nijedan program u kojem postoji značajna stopa nepravilnih rashoda. Komisija bi trebala:

| (a) | utvrditi glavne rizike koji bi mogli utjecati na pravilno zaključenje programa |
| --- | --- |

(a)

utvrditi glavne rizike koji bi mogli utjecati na pravilno zaključenje programa

| (b) | u relevantnim slučajevima izraditi ciljane smjernice o mehanizmima za zaključenje koje uključuju primjerene i pravodobne korektivne mjere. |
| --- | --- |

(b)

u relevantnim slučajevima izraditi ciljane smjernice o mehanizmima za zaključenje koje uključuju primjerene i pravodobne korektivne mjere.

Ciljni rok provedbe: (a) svibanj 2020. i (b) prosinac 2022.

Dio 2. – Procjena uspješnosti projekata

| 6.78. | Sud je za 208 transakcija koje je ispitao ove godine (ne uključujući financijske instrumente i operacije iz OP-ova u okviru FEAD-a) procijenio elemente sustava uspješnosti (posebno jesu li OP-ovi sadržavali pokazatelje ostvarenja i rezultata koji su relevantni za njihove ciljeve te jesu li ciljevi ostvarenja i rezultata navedeni u projektnoj dokumentaciji (30) odgovarali ciljevima OP-ova za svaku prioritetnu os). Sud je također provjerio jesu li države članice uspostavile baze podataka s informacijama o uspješnosti na razini projekata i mjeru u kojoj su revizijska tijela provjeravala pouzdanost tih informacija. |
| --- | --- |

6.78.

| 6.79. | Sud je ponovno obavio revizije za 26 operacija koje su bile fizički dovršene u vrijeme kad je provodio reviziju. Procijenjena je uspješnost tih operacija, tj. jesu li relevantna tijela prijavila da su ciljne vrijednosti postavljene za svaki pokazatelj dostignute i da su ciljevi ostvareni. |
| --- | --- |

6.79.

Način na koji su osmišljeni sustavi uspješnosti na razini projekata nije uvijek uključivao pokazatelje rezultata

| 6.80. | U skladu s propisima EU-a koji su relevantni za ovo rashodovno područje korisnici su dužni definirati ostvarenja i izvješćivati o njima. Države članice također imaju mogućnost utvrđivanja pokazatelja rezultata kojima se rezultati projekata povezuju s odgovarajućim pokazateljima za prioritetnu os operativnog programa. Utvrđivanje pokazatelja rezultata, u slučajevima u kojima je to moguće i korisno, dobra je praksa jer omogućava relevantnim tijelima da izmjere konkretan doprinos određenog projekta ostvarenju ciljeva odgovarajuće prioritetne osi. |
| --- | --- |

6.80.

| 6.81. | Nalazi Suda u tom pogledu slični su onima iz prijašnjih godina. Sud je utvrdio niz nedostataka u načinu na koji su tijela država članica utvrdila pokazatelje uspješnosti, kako na razini OP-ova tako i na razini projekata. |
| --- | --- |

6.81.

| 6.82. | U 110 slučajeva relevantna tijela nisu utvrdila pokazatelje rezultata ili ostvarenja na razini projekata, a u trima slučajevima uopće nisu utvrdila ni pokazatelje ni ciljne vrijednosti za mjerenje uspješnosti projekata. U tim okolnostima nije moguće odrediti jesu li ti projekti doprinijeli ostvarenju općih ciljeva programa. Od toga se 41 slučaj odnosi na razdoblje 2007. – 2013. Nalazi Suda sažeto su prikazani u
  okviru 6.9.








  Okvir 6.9.


  Procjena elemenata sustava uspješnosti
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

6.82.

Okvir 6.9.

Procjena elemenata sustava uspješnosti

Image 42

Izvor:

Sud.

| 6.83. | U 5 od 205 projekata u kojima su države članice definirale pokazatelje ostvarenja ili rezultata ili oboje nije postojala poveznica između tih pokazatelja i ciljeva relevantnog OP-a. |
| --- | --- |

6.83.

Države članice uspostavile su sustave praćenja u svrhu bilježenja informacija o uspješnosti

| 6.84. | Sustavi praćenja uspostavljeni su u svih 14 država članica obuhvaćenih ispitivanjem koje je Sud proveo za 2018. godinu. Osim toga, ti su sustavi bili u uporabi u svim državama članicama osim jedne (Slovenija), u kojoj se taj sustav nije u cijelosti upotrebljavao sve do 2019. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | U razdoblju 2014. – 2020. revizijska tijela dužna su preispitivati pouzdanost podataka o uspješnosti. Sud je utvrdio da ta tijela u načelu provjeravaju uspješnost projekata u okviru revizija operacija. Međutim, Sud je utvrdio da su revizijska tijela u Poljskoj i Portugalu svoje provjere ograničila na ciljeve ostvarenja. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Komisija je 2018. obavila revizije kako bi dobila jamstvo da države članice dostavljaju pouzdane podatke o pokazateljima. Zaključila je da su i dalje postojali značajni nedostatci koji su ugrožavali pouzdanost podataka unatoč tome što su uspostavljeni IT sustavi za praćenje podataka o uspješnosti. |
| --- | --- |

6.86.

Dovršenim projektima nisu uvijek u cijelosti postignuti njihovi ciljevi u pogledu uspješnosti

| 6.87. | Od 26 dovršenih projekata za koje je Sud ispitao postizanje ciljeva, Sud je utvrdio da je njih 17 imalo i pokazatelje rezultata i pokazatelje ostvarenja. Prema izvješćima ti su pokazatelji u cijelosti dostignuti u šest projekata (23 %), a u njih 11 djelomično (42 %). |
| --- | --- |

6.87.

| 6.88. | U preostalih devet projekata u kojima su utvrđeni samo pokazatelji ostvarenja ili samo pokazatelji rezultata Sud je utvrdio da je u izvješćima navedeno da su oni dostignuti u četirima slučajevima (16 %). Za preostalih pet projekata (19 %) Sud nije mogao procijeniti mjeru u kojoj su ostvareni ciljevi u pogledu uspješnosti zbog nedostatka relevantnih informacija. |
| --- | --- |

6.88.

---

(1)  Vidjeti članke 174. – 178. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 326, 26.10.2012., str. 47.).

(2)  GU za regionalnu i urbanu politiku (GU REGIO) te GU za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje (GU EMPL).

(3)  U svojem godišnjem izvješću o radu Komisija upotrebljava pojam „stopa preostalog rizika” kad je riječ o zaključenju programskog razdoblja 2007. – 2013., odnosno „stopa ukupne preostale pogreške” kad je riječ o programskom razdoblju 2014. – 2020. U ovom se poglavlju za obje stope upotrebljava izraz „stopa preostale pogreške”.

(4)  Članak 28. stavak 11. Delegirane uredbe Komisije br. 480/2014 оd 3. ožujka 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo te o utvrđivanju općih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda i Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (Uredbe o zajedničkim odredbama) (SL L 138, 13.5.2014., str. 5.).

(5)  Jamstveni paket sastoji se od izjave o upravljanju, godišnjeg sažetka, ovjerene godišnje računovodstvene dokumentacije, godišnjeg izvješća o kontroli i revizorskog mišljenja.

(6)  Člankom 130. Uredbe (EU) br. 1303/2013 („Uredba o zajedničkim odredbama”) nadoknada međuplaćanja ograničava se na 90 % iznosa. Preostalih 10 % oslobađa se nakon prihvaćanja računovodstvene dokumentacije.

(7)  Odlomci 6.5. – 6.15.

(8)  U slučajevima u kojima pitanja sa značajnim učinkom ostanu otvorena Komisija namiruje samo nesporni dio iznosa. Preostali se iznos namiruje i OP zaključuje tek nakon što se riješe sva otvorena pitanja.

(9)  Odlomci 6.21. – 6.23.

(10)  Sud svoj izračun pogreške temelji na reprezentativnom uzorku. Navedena je vrijednost najbolja procjena. Sud je 95 % siguran da se procijenjena stopa pogreške u statističkom skupu kreće između 2,5 % i 7,5 % (redom donja i gornja granica pogreške).

(11)  U jednoj transakciji može postojati više od jedne vrste pogreške.

(12)  Kratki tematski pregled „Nadoknada PDV-a u području kohezije – uporaba financijskih sredstava EU-a izložena je pogreškama i nije optimalna”, studeni 2018. (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/RCR-VAT/RCR-VAT_HR.pdf).

(13)  „Pojednostavnjenje provedbe kohezijske politike u razdoblju nakon 2020.”, svibanj 2018., odlomak 23. (https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Cohesion_simplification/Briefing_paper_Cohesion_simplification_HR.pdf).

(14)  C(2013) 9527 final, Odluka Komisije od 19. prosinca 2013. o određivanju i odobrenju smjernica za utvrđivanje financijskih ispravaka koje u slučaju nepoštovanja pravila o javnoj nabavi Komisija primjenjuje na izdatke koje u okviru podijeljenog upravljanja financira Unija.

(15)  Kako su utvrđene člankom 4. Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

(16)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

(17)  Članak 6. Uredbe o općem skupnom izuzeću.

(18)  U skladu s člankom 137. stavkom 2. Uredbe o zajedničkim odredbama.

(19)  Odlomak 6.30. i okvir 6.4. godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(20)  Članak 272. stavak 14.

(21)  Članak 132. Uredbe o zajedničkim odredbama.

(22)  Vidjeti str. 68. godišnjeg izvješća o radu GU-a REGIO za 2018. i str. 56. godišnjeg izvješća o radu GU-a EMPL za 2018.

(23)  Članak 127. Uredbe o zajedničkim odredbama.

(24)  Odlomci 6.55. – 6.57. i 4. preporuka u godišnjem izvješću za 2017.

(25)  Vidjeti fusnotu 12. godišnjeg izvješća o radu GU-a REGIO i fusnotu 38. godišnjeg izvješća o radu GU-a EMPL.

(26)  Vidjeti točku i. 4. preporuke u poglavlju 6. godišnjeg izvješća za 2017.

(27)  Ta se vrijednost izračunava za sve načine upravljanja te uključuje rashode i iz programskog razdoblja 2007. – 2013. i iz razdoblja 2014. – 2020.

(28)  Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 6.67. godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(29)  Uz iznimku Hrvatske.

(30)  Projektne prijave, sporazumi o dodjeli bespovratnih sredstava, ugovori i/ili odluke o sufinanciranju.

PRILOG 6.1.

REZULTATI ISPITIVANJA TRANSAKCIJA

| | 2018. | 2017. |
| --- | --- | --- |
| VELIČINA I SASTAV UZORKA |
| Ukupan broj transakcija | 220 | 217 |
| PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA | |
| Procijenjena stopa pogreške | 5,0 % | 3,0 % |
| | Gornja granica pogreške | | 7,5 % | |
| | Donja granica pogreške | | 2,5 % | |

2018.

2017.

VELIČINA I SASTAV UZORKA

Ukupan broj transakcija

220

217

PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA

Procijenjena stopa pogreške

5,0 %

3,0 %

Gornja granica pogreške

7,5 %

Donja granica pogreške

2,5 %

PRILOG 6.2.

INFORMACIJE O MJERAMA EU-a U DRŽAVAMA ČLANICAMA

Detaljan prikaz uzorka odabranih OP-ova za koje je Komisija obavila namiru 2018. i broj kvantificiranih pogrešaka koje je Sud utvrdio po državama članicama (u krugovima su navedeni iznosi prijavljenih rashoda u milijunima eura)

Image 43

| Izvori: | pozadinski zemljovid ©OpenStreetMap koji ima dozvolu Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA). |
| --- | --- |

Izvori:

PRILOG 6.3.

PRAĆENJE PROVEDBE PRIJAŠNJIH PREPORUKA

Z = GU za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, R = GU za regionalnu i urbanu politiku, X = zajednička procjena za obje glavne uprave

| Godina | Preporuka Suda | Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud |
| --- | --- | --- |
| Provedeno u potpunosti | U provedbi | Nije provedeno | Nije primjenjivo u trenutačnom okviru | Nedostatni dokazi |
| U većoj mjeri | U određenoj mjeri |
| 2015. | 1. preporuka: Komisija bi pri izradi zakonodavnih prijedloga za sljedeće programsko razdoblje trebala temeljito preispitati mehanizam osmišljavanja i uporabe europskih strukturnih i investicijskih fondova te bi trebala uzeti u obzir prijedloge skupine stručnjaka na visokoj razini za postupak pojednostavnjenja.
  (Ciljni rok provedbe: konačni rezultati prije nego što Komisija predstavi svoj prijedlog za razdoblje nakon 2020.) | | X (1) | | | | |
| 2. preporuka: Komisija bi trebala iskoristiti iskustvo stečeno u programskom razdoblju 2007. – 2013. te izvijestiti o ciljanoj analizi nacionalnih pravila o prihvatljivosti za programsko razdoblje 2014. – 2020. Na temelju navedenoga Komisija bi trebala pružiti smjernice državama članicama kako bi se pojednostavila i izbjegla nepotrebno složena i/ili zahtjevna pravila kojima se ne ostvaruje dodana vrijednost u odnosu na rezultate koji se žele postići određenom politikom (tzv. gold plating, tj. prerevno donošenje propisa), posebice kada ti rezultati dovode do pogrešaka koje se ponavljaju i/ili znatnih pogrešaka.
  (Ciljni rok provedbe: kraj 2018.) | | X (2) | | | | |
| 3. preporuka: Komisija bi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog Vijeću i Parlamentu za izmjenu, zakonodavnim aktom jednake pravne vrijednosti, Uredbe (EZ) br. 1083/2006 u pogledu produljenja razdoblja prihvatljivosti za financijske instrumente pod podijeljenim upravljanjem. Izmjena uredbe nužna je kako bi se državama članicama pružila pravna sigurnost.
  (Ciljni rok provedbe: odmah) | | | | X (3) | | |
| 4. preporuka: Komisija bi za programsko razdoblje 2014. – 2020. državama članicama, a posebice javnim korisnicima, trebala pojasniti pojam PDV-a za koji se može dobiti povrat kako bi se izbjegla različita tumačenja pojma PDV „za koji se ne može dobiti povrat” te kako bi se izbjegla uporaba sredstava EU-a koja je ispod najbolje moguće razine.
  (Ciljni rok provedbe: sredina 2017.) | X | | | | | |
| 5. preporuka: Komisija bi trebala zajamčiti da se svi rashodi povezani s financijskim instrumentima EFRR a i ESF a za programsko razdoblje 2007. – 2013. uključe u izjave o zaključenju dovoljno unaprijed kako bi revizijska tijela mogla provesti svoje provjere. Osim toga, Komisija bi trebala poticati sve države članice koje su primijenile financijske instrumente da izvrše posebne revizije o primjeni tih instrumenata s ciljem zaključenja programa.
  (Ciljni rok provedbe: odmah) | X | | | | | |
| 2017. | 1. preporuka: Komisija bi trebala zajamčiti da se na razini financijskih posrednika primjenjuju odgovarajući mehanizmi revizije financijskih instrumenata kojima upravlja EIF. U slučajevima u kojima se EIB/EIF služi dogovorenim postupcima s vanjskim revizorima Komisija bi trebala definirati minimalne uvjete relevantnih ugovora uzimajući u obzir potrebu za davanjem jamstva, a posebice obvezu dostatnih revizijskih aktivnosti na razini država članica.
  (Preporučeni rok provedbe: odmah) | | X (4) | | | | |
| 2. preporuka: Komisija bi trebala predložiti zakonodavne izmjene za financijski okvir koji će se primjenjivati u razdoblju nakon 2020. kojima bi se isključila mogućnost uporabe financijskih sredstava EU a za nadoknadu PDV a javnim tijelima.
  (Preporučeni rok provedbe: prije odobravanja zakonodavnog okvira za razdoblje nakon 2020.) | | | | X (5) | | |
| 3. preporuka: Komisija bi trebala poduzeti mjere u pogledu nedostataka koje je Sud utvrdio u provjerama aktivnosti revizijskih tijela koje provodi u kontekstu svojih revizija pravilnosti.
  (Preporučeni rok provedbe: odmah) | | X (6) | | | | |
| 6. preporuka: Komisija bi trebala provoditi dostatne provjere pravilnosti kako bi mogla donijeti zaključke o djelotvornosti revizija koje su provela revizijska tijela i dobiti razumno jamstvo o pravilnosti rashoda, i to najkasnije u okviru godišnjeg izvješća o radu koje objavljuje u godini nakon prihvaćanja računovodstvene dokumentacije.
  (Preporučeni rok provedbe: odmah) | | | X (7) | | | |

Godina

Preporuka Suda

Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud

Provedeno u potpunosti

U provedbi

Nije provedeno

Nije primjenjivo u trenutačnom okviru

Nedostatni dokazi

U većoj mjeri

U određenoj mjeri

2015.

1. preporuka: Komisija bi pri izradi zakonodavnih prijedloga za sljedeće programsko razdoblje trebala temeljito preispitati mehanizam osmišljavanja i uporabe europskih strukturnih i investicijskih fondova te bi trebala uzeti u obzir prijedloge skupine stručnjaka na visokoj razini za postupak pojednostavnjenja.

(Ciljni rok provedbe: konačni rezultati prije nego što Komisija predstavi svoj prijedlog za razdoblje nakon 2020.)

X (1)

2. preporuka: Komisija bi trebala iskoristiti iskustvo stečeno u programskom razdoblju 2007. – 2013. te izvijestiti o ciljanoj analizi nacionalnih pravila o prihvatljivosti za programsko razdoblje 2014. – 2020. Na temelju navedenoga Komisija bi trebala pružiti smjernice državama članicama kako bi se pojednostavila i izbjegla nepotrebno složena i/ili zahtjevna pravila kojima se ne ostvaruje dodana vrijednost u odnosu na rezultate koji se žele postići određenom politikom (tzv. gold plating, tj. prerevno donošenje propisa), posebice kada ti rezultati dovode do pogrešaka koje se ponavljaju i/ili znatnih pogrešaka.

(Ciljni rok provedbe: kraj 2018.)

X (2)

3. preporuka: Komisija bi trebala podnijeti zakonodavni prijedlog Vijeću i Parlamentu za izmjenu, zakonodavnim aktom jednake pravne vrijednosti, Uredbe (EZ) br. 1083/2006 u pogledu produljenja razdoblja prihvatljivosti za financijske instrumente pod podijeljenim upravljanjem. Izmjena uredbe nužna je kako bi se državama članicama pružila pravna sigurnost.

(Ciljni rok provedbe: odmah)

X (3)

4. preporuka: Komisija bi za programsko razdoblje 2014. – 2020. državama članicama, a posebice javnim korisnicima, trebala pojasniti pojam PDV-a za koji se može dobiti povrat kako bi se izbjegla različita tumačenja pojma PDV „za koji se ne može dobiti povrat” te kako bi se izbjegla uporaba sredstava EU-a koja je ispod najbolje moguće razine.

(Ciljni rok provedbe: sredina 2017.)

X

5. preporuka: Komisija bi trebala zajamčiti da se svi rashodi povezani s financijskim instrumentima EFRR a i ESF a za programsko razdoblje 2007. – 2013. uključe u izjave o zaključenju dovoljno unaprijed kako bi revizijska tijela mogla provesti svoje provjere. Osim toga, Komisija bi trebala poticati sve države članice koje su primijenile financijske instrumente da izvrše posebne revizije o primjeni tih instrumenata s ciljem zaključenja programa.

(Ciljni rok provedbe: odmah)

X

2017.

1. preporuka: Komisija bi trebala zajamčiti da se na razini financijskih posrednika primjenjuju odgovarajući mehanizmi revizije financijskih instrumenata kojima upravlja EIF. U slučajevima u kojima se EIB/EIF služi dogovorenim postupcima s vanjskim revizorima Komisija bi trebala definirati minimalne uvjete relevantnih ugovora uzimajući u obzir potrebu za davanjem jamstva, a posebice obvezu dostatnih revizijskih aktivnosti na razini država članica.

(Preporučeni rok provedbe: odmah)

X (4)

2. preporuka: Komisija bi trebala predložiti zakonodavne izmjene za financijski okvir koji će se primjenjivati u razdoblju nakon 2020. kojima bi se isključila mogućnost uporabe financijskih sredstava EU a za nadoknadu PDV a javnim tijelima.

(Preporučeni rok provedbe: prije odobravanja zakonodavnog okvira za razdoblje nakon 2020.)

X (5)

3. preporuka: Komisija bi trebala poduzeti mjere u pogledu nedostataka koje je Sud utvrdio u provjerama aktivnosti revizijskih tijela koje provodi u kontekstu svojih revizija pravilnosti.

(Preporučeni rok provedbe: odmah)

X (6)

6. preporuka: Komisija bi trebala provoditi dostatne provjere pravilnosti kako bi mogla donijeti zaključke o djelotvornosti revizija koje su provela revizijska tijela i dobiti razumno jamstvo o pravilnosti rashoda, i to najkasnije u okviru godišnjeg izvješća o radu koje objavljuje u godini nakon prihvaćanja računovodstvene dokumentacije.

(Preporučeni rok provedbe: odmah)

X (7)

---

(1)  Unatoč naporima koje je Komisija uložila u pojednostavnjenje, nacrt Uredbe o zajedničkim odredbama za sljedeće programsko razdoblje sadržava elemente koji donose rizik za usklađenost s pravilima i dobro financijsko upravljanje, kako je Sud istaknuo u mišljenju br. 6/2018 o prijedlogu Komisije od 29. svibnja 2018. o Uredbi o utvrđivanju zajedničkih odredbi, COM(2018) 375 final i u informativnom dokumentu iz lipnja 2019. pod naslovom Postizanje uspješnosti u području kohezije.

(2)  Komisija nije podnijela izvješće o ciljanoj analizi nacionalnih pravila o prihvatljivosti. Međutim, Komisija pruža smjernice državama članicama i izvješćuje o praksama prerevnog donošenja propisa koje utvrdi tijekom provedbe revizija.

(3)  Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

(4)  Vidjeti odlomke 6.36. – 6.38.

(5)  Komisija je iznijela alternativni prijedlog u skladu s kojim bi PDV bio prihvatljiv za projekte čija je ukupna vrijednost manja od 5 milijuna eura. Time predmetni problem nije riješen zbog razloga koje je Sud detaljno opisao u kratkom tematskog pregledu o PDV-u.

(6)  Vidjeti odlomke 6.58. – 6.64.

(7)  Komisija je samo za jednu reviziju od njih osam mogla donijeti zaključak u roku od devet mjeseci. Vidjeti odlomak 6.64.

---

POGLAVLJE 7.

Prirodni resursi

SADRŽAJ

| Uvod | 7.1.–7.7. |
| --- | --- |

| Kratak opis područja „Prirodni resursi” | 7.3.–7.5. |
| --- | --- |

| Opseg revizije i revizijski pristup | 7.6.–7.7. |
| --- | --- |

| Dio 1.: Pravilnost transakcija | 7.8.–7.36. |
| --- | --- |

| U izravnim plaćanjima u cjelini nije bilo značajnih pogrešaka | 7.11.–7.18. |
| --- | --- |

| U većini izravnih plaćanja obuhvaćenih ispitivanjem nije bilo pogreške | 7.13.–7.15. |
| --- | --- |

| Integriranim administrativnim i kontrolnim sustavom ograničava se stopa pogreške u izravnim plaćanjima | 7.16.–7.18. |
| --- | --- |

| U ostalim se rashodovnim područjima složenim uvjetima prihvatljivosti povećava rizik od pogreške | 7.19.–7.26. |
| --- | --- |

| Ruralni razvoj | 7.20.–7.24. |
| --- | --- |

| Tržišne mjere | 7.25. |
| --- | --- |

| Ribarstvo, okoliš i klimatska politika | 7.26. |
| --- | --- |

| Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja | 7.27.–7.36. |
| --- | --- |

| Izvješća GU-a AGRI o pravilnosti rashoda u okviru ZPP-a | 7.27.–7.35. |
| --- | --- |

| Godišnje izvješće o radu GU-a CLIMA | 7.36. |
| --- | --- |

| Zaključak i preporuke | 7.37.–7.40. |
| --- | --- |

| Zaključak | 7.37.–7.38. |
| --- | --- |

| Preporuke | 7.39.–7.40. |
| --- | --- |

| Dio 2.: Uspješnost | 7.41.–7.64. |
| --- | --- |

| Procjena uspješnosti mjera ruralnog razvoja | 7.43.–7.48. |
| --- | --- |

| Većinom mjera postignuta su očekivana ostvarenja | 7.45. |
| --- | --- |

| Države članice u pravilu su provjeravale opravdanost troškova, no u maloj su se mjeri koristile pojednostavnjenim mogućnostima financiranja | 7.46.–7.48. |
| --- | --- |

| Zajednički okvir ZPP-a za praćenje i evaluaciju | 7.49.–7.64. |
| --- | --- |

| Nedostatci u pokazateljima rezultata za rashode u području ruralnog razvoja | 7.52.–7.60. |
| --- | --- |

| Slični nedostatci u pokazateljima rezultata izravnih plaćanja | 7.61.–7.64. |
| --- | --- |

| Zaključak i preporuke | 7.65.–7.66. |
| --- | --- |

| Zaključak | 7.65.–7.66. |
| --- | --- |

Preporuke

| Prilog 7.1. – | Rezultati ispitivanja transakcija za područje „Prirodni resursi” |
| --- | --- |

Prilog 7.1. –

| Prilog 7.2. – | Informacije o mjerama EU-a u državama članicama ili regijama |
| --- | --- |

Prilog 7.2. –

| Prilog 7.3. – | Praćenje provedbe prijašnjih preporuka |
| --- | --- |

Prilog 7.3. –

Uvod

| 7.1. | U ovom poglavlju izneseni su nalazi Suda za naslov VFO-a „Prirodni resursi”. U
  okviru 7.1.
  prikazan je pregled glavnih aktivnosti i potrošnje sredstava u okviru tog naslova za 2018. godinu.






  Okvir 7.1.


  Naslov 2. VFO-a „Prirodni resursi” – detaljan prikaz za 2018.







  Detaljan prikaz plaćanja:





  Plaćanja i statistički skup obuhvaćen revizijom:










  (1) | Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1
  ). |
| --- | --- | --- |

7.1.

Okvir 7.1.

Naslov 2. VFO-a „Prirodni resursi” – detaljan prikaz za 2018.

Detaljan prikaz plaćanja:

Image 44

Plaćanja i statistički skup obuhvaćen revizijom:

Image 45

(1)

Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1
  ).

| Izvor: | konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvor:

konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu.

| 7.2. | U
  dijelu 1.
  ovog poglavlja izneseni su nalazi Suda o pravilnosti. U
  dijelu 2.
  ovog poglavlja, koje je usmjereno na uspješnost, Sud je ispitao i. uspješnost mjera ruralnog razvoja obuhvaćenih uzorkom te ii. način na koji Komisija i državne članice s pomoću zajedničkog okvira za praćenje i evaluaciju mjere uspješnost rashoda u području poljoprivrede i ruralnog razvoja te izvješćuju o njoj. (1) |
| --- | --- |

7.2.

Kratak opis područja „Prirodni resursi”

| 7.3. | Zajednička poljoprivredna politika (ZPP) čini 98 % potrošenih sredstava u području „Prirodni resursi”. Zakonodavstvom EU-a propisana su tri opća cilja za ZPP (2):






  (a) | održiva proizvodnja hrane, s naglaskom na dohodak od poljoprivrede, poljoprivrednu produktivnost i stabilnost cijena |
| --- | --- | --- |

7.3.

(a)

održiva proizvodnja hrane, s naglaskom na dohodak od poljoprivrede, poljoprivrednu produktivnost i stabilnost cijena

| (b) | održivo upravljanje prirodnim resursima i klimatskom politikom, s naglaskom na emisije stakleničkih plinova, bioraznolikost, tlo i vodu |
| --- | --- |

(b)

održivo upravljanje prirodnim resursima i klimatskom politikom, s naglaskom na emisije stakleničkih plinova, bioraznolikost, tlo i vodu

| (c) | uravnotežen teritorijalni razvoj. |
| --- | --- |

(c)

uravnotežen teritorijalni razvoj.

| 7.4. | Komisija, a posebice njezina Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj (GU AGRI) upravlja ZPP-om zajedno s agencijama za plaćanja u državama članicama. Od 2015. godine zakonodavstvom EU-a propisano je da su neovisna tijela za ovjeravanje u državama članicama svake godine dužna davati mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda agencija za plaćanja. Rashodi u okviru ZPP-a dijele se na tri opće kategorije:






  — | izravna plaćanja poljoprivrednicima, koja su u cijelosti financirana iz proračuna EU-a |
| --- | --- | --- |

7.4.

—

izravna plaćanja poljoprivrednicima, koja su u cijelosti financirana iz proračuna EU-a

| — | poljoprivredne tržišne mjere, koje su također u cijelosti financirane iz proračuna EU-a, uz iznimku određenih mjera koje sufinanciraju države članice, kao što su promidžbene mjere i program za opskrbu škola voćem, povrćem i mlijekom |
| --- | --- |

—

poljoprivredne tržišne mjere, koje su također u cijelosti financirane iz proračuna EU-a, uz iznimku određenih mjera koje sufinanciraju države članice, kao što su promidžbene mjere i program za opskrbu škola voćem, povrćem i mlijekom

| — | programi ruralnog razvoja država članica, koji su sufinancirani iz proračuna EU-a. |
| --- | --- |

—

programi ruralnog razvoja država članica, koji su sufinancirani iz proračuna EU-a.

| 7.5. | Ovim naslovom VFO-a također su obuhvaćeni rashodi EU-a u području zajedničke ribarstvene politike i dio rashoda EU-a u području okoliša i klimatske politike. |
| --- | --- |

7.5.

Opseg revizije i revizijski pristup

| 7.6. | Primjenom revizijskog pristupa i metoda navedenih u
  prilogu 1.1
  , Sud je u okviru
  dijela 1.
  ovog poglavlja o pravilnosti transakcija ispitao uzorak od 251 transakcije (3) u skladu s odlomkom 11.
  priloga 1.1.
  Uzorak je sastavljen tako da bude reprezentativan za sve rashode u okviru ovog naslova VFO-a te se sastojao od transakcija iz 22 države članice (4). Cilj revizije bio je prikupiti informacije za potrebe davanja opće izjave o jamstvu kako je opisano u
  prilogu 1.1.
  U vezi s naslovom „Prirodni resursi” za 2018. Sud je ispitao i sljedeće:






  (a) | informacije o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu GU-a AGRI i Glavne uprave za klimatsku politiku (GU CLIMA), usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa te prikazivanje tih stavki u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti |
| --- | --- | --- |

7.6.

(a)

informacije o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu GU-a AGRI i Glavne uprave za klimatsku politiku (GU CLIMA), usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa te prikazivanje tih stavki u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti

| (b) | odabrane sustave, koji su povezani s ključnim elementima okvira Komisije za unutarnju kontrolu za ZPP: kontrolne podatke i statističke podatke o kontrolama koje su prikupile agencije za plaćanje, rad tijela za ovjeravanje, provjere rada tijela za ovjeravanje koje je proveo GU AGRI, revizije u državama članicama koje je proveo GU AGRI te izračune stopa pogreške koje je proveo i objavio GU AGRI u svom godišnjem izvješću o radu. |
| --- | --- |

(b)

odabrane sustave, koji su povezani s ključnim elementima okvira Komisije za unutarnju kontrolu za ZPP: kontrolne podatke i statističke podatke o kontrolama koje su prikupile agencije za plaćanje, rad tijela za ovjeravanje, provjere rada tijela za ovjeravanje koje je proveo GU AGRI, revizije u državama članicama koje je proveo GU AGRI te izračune stopa pogreške koje je proveo i objavio GU AGRI u svom godišnjem izvješću o radu.

| 7.7. | U vezi s
  dijelom 2.
  ovog poglavlja, u kojem se naglasak stavlja na uspješnost, Sud je ispitao:






  (a) | primjenu i troškove mjera ruralnog razvoja obuhvaćenih uzorkom |
| --- | --- | --- |

7.7.

(a)

primjenu i troškove mjera ruralnog razvoja obuhvaćenih uzorkom

| (b) | mjerenje i izvješćivanje o uspješnosti koje su provele Komisija i države članice u sklopu zajedničkog okvira ZPP-a za praćenje i evaluaciju. |
| --- | --- |

(b)

mjerenje i izvješćivanje o uspješnosti koje su provele Komisija i države članice u sklopu zajedničkog okvira ZPP-a za praćenje i evaluaciju.

Dio 1.: Pravilnost transakcija

| 7.8. | Prilog 7.1.
  sadržava pregled rezultata ispitivanja transakcija. Od 251 ispitane transakcije 193 (77 %) transakcije nisu sadržavale pogreške. Na temelju 46 pogrešaka (5) koje je kvantificirao, Sud procjenjuje da stopa pogreške za područje „Prirodni resursi” iznosi 2,4 % (6). |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | U
  okviru 7.2.
  nalazi se detaljan prikaz procijenjene stope pogreške za 2018. godinu. Pogreške koje se odnose na neprihvatljive korisnike, aktivnosti ili prijavljene troškove čine više od trećine procijenjene stope pogreške od 2,4 %.






  Okvir 7.2.


  Neprihvatljivi korisnici, aktivnosti ili prijavljeni troškovi činili su najveću kategoriju pogrešaka
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

7.9.

Okvir 7.2.

Neprihvatljivi korisnici, aktivnosti ili prijavljeni troškovi činili su najveću kategoriju pogrešaka

Image 46

Izvor:

Sud.

| 7.10. | Komisija i tijela država članica primijenili su korektivne mjere koje su izravno utjecale na 53 transakcije iz uzorka Suda. Te su mjere imale utjecaja na izračune jer je zbog njih stopa pogreške koju je Sud procijenio za ovo poglavlje umanjena za 0,6 postotnih bodova. U 12 slučajeva kvantificiranih pogrešaka nacionalna tijela raspolagala su dostatnim informacijama da spriječe ili otkriju i isprave pogreške prije prijavljivanja rashoda Komisiji. Da su nacionalna tijela pravilno upotrijebila sve informacije kojima su raspolagala, procijenjena stopa pogreške za ovo poglavlje bila bi manja za 0,6 postotnih bodova. |
| --- | --- |

7.10.

U izravnim plaćanjima u cjelini nije bilo značajnih pogrešaka

| 7.11. | Aktivnostima Suda potkrijepljen je zaključak da u izravnim plaćanjima u cjelini nije bilo značajnih pogrešaka. Navedena plaćanja čine 72 % rashoda u okviru naslova VFO-a „Prirodni resursi”. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | 92 % svih izravnih plaćanja otpada na financiranje četiriju glavnih programa iz EFJP-a, a to su:






  (a) | dva programa u okviru kojih se pruža proizvodno nevezana potpora dohotku (7) na temelju površine poljoprivrednog zemljišta koju prijavljuje poljoprivrednik: riječ je o programu osnovnih plaćanja (16,3 milijarde eura 2018.) i programu jedinstvenih plaćanja po površini (4,2 milijarde eura 2018.) |
| --- | --- | --- |

7.12.

(a)

dva programa u okviru kojih se pruža proizvodno nevezana potpora dohotku (7) na temelju površine poljoprivrednog zemljišta koju prijavljuje poljoprivrednik: riječ je o programu osnovnih plaćanja (16,3 milijarde eura 2018.) i programu jedinstvenih plaćanja po površini (4,2 milijarde eura 2018.)

| (b) | plaćanja za potporu poljoprivrednim praksama koje su korisne za klimu i okoliš, koja se obično nazivaju plaćanjima za „ekologizaciju” (11,7 milijardi eura 2018.) |
| --- | --- |

(b)

plaćanja za potporu poljoprivrednim praksama koje su korisne za klimu i okoliš, koja se obično nazivaju plaćanjima za „ekologizaciju” (11,7 milijardi eura 2018.)

| (c) | proizvodno vezana potpora povezana s posebnom vrstom poljoprivrednih proizvoda (npr. govedinom i teletinom, mlijekom ili proteinskim usjevima) (5,9 milijardi eura 2018.). |
| --- | --- |

(c)

proizvodno vezana potpora povezana s posebnom vrstom poljoprivrednih proizvoda (npr. govedinom i teletinom, mlijekom ili proteinskim usjevima) (5,9 milijardi eura 2018.).

U većini izravnih plaćanja obuhvaćenih ispitivanjem nije bilo pogreške

| 7.13. | Sud je ispitao 95 izravnih plaćanja i time obuhvatio sve glavne programe. Posjećeno je 50 poljoprivrednih gospodarstava kako bi se provjerilo jesu li se korisnici pridržavali pravila, no nije posjećeno ostalih 45 gospodarstava, za koja je Sud prikupio dovoljno dokaza o usklađenosti s pravilima s pomoću satelitskih snimki te ortofotosnimki i dokumentacije koju su dostavile agencije za plaćanja. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | U 77 transakcija nije utvrđena pogreška. Izravna plaćanja poljoprivrednicima utemeljena su na dodijeljenim pravima: korisnicima se isplaćuju sredstva ako ispune određene uvjete. Kod takvih plaćanja javlja se manji rizik od pogreške pod uvjetom da postavljeni uvjeti nisu prekomjerno složeni (vidjeti odlomke 1.16. i 1.18.). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Sud je utvrdio iznose koji su preplaćeni u manjoj mjeri (manje od 5 % ispitanog iznosa) u 11 slučajeva (što nije utjecalo na pozitivan zaključak Suda u vezi s izravnim plaćanjima), uglavnom zbog toga što je broj prihvatljivih hektara ili životinja koji su poljoprivrednici prikazali u svojim zahtjevima za potporu bio veći od stvarnog. Sud je uočio pogreške koje prelaze 5 % ispitanog iznosa u dvama izravnim plaćanjima, uključujući jedan slučaj u kojima je pogreška prelazila 20 % ispitanog iznosa. U pet plaćanja utvrđeni su problemi u pogledu usklađenosti bez ikakva financijskog učinka. |
| --- | --- |

7.15.

Integriranim administrativnim i kontrolnim sustavom ograničava se stopa pogreške u izravnim plaćanjima

| 7.16. | Najvažniji je instrument za upravljanje izravnim plaćanjima integrirani administrativni i kontrolni sustav (IAKS) (8), koji uključuje sustav za identifikaciju zemljišnih parcela (LPIS). IAKS-om se međusobno povezuju baze podataka o poljoprivrednim gospodarstvima, zahtjevima i poljoprivrednim površinama, kojima se agencije za plaćanje koriste za administrativne unakrsne provjere svih zahtjeva za potporu. LPIS je geografski informacijski sustav koji sadržava skupove prostornih podataka iz više različitih izvora, koji zajedno čine evidenciju poljoprivrednih površina u državama članicama. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Nalazima Suda potvrđeno je da se LPIS-om znatno doprinosi sprječavanju i smanjenju stopa pogreške (9). Kao što je Sud već iznio u prijašnjim opažanjima, akcijski planovi država članica, koje nadzire Komisija, poboljšali su pouzdanost podataka o prihvatljivosti zemljišta obuhvaćenog LPIS-om (10). |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | U IAKS su uveden izahtjevi za geoprostornu potporu (11), koji poljoprivrednicima omogućavaju podnošenje zahtjeva za plaćanje na internetu te agencije za plaćanja sada provode preliminarne unakrsne provjere zahtjeva poljoprivrednika za dodjelu potpore, što je također doprinijelo smanjenju stope pogreške u izravnim plaćanjima (12). |
| --- | --- |

7.18.

U ostalim se rashodovnim područjima složenim uvjetima prihvatljivosti povećava rizik od pogreške

| 7.19. | Sud je ispitao 136 transakcija u području ruralnog razvoja, 14 tržišnih mjera i 6 transakcija odabranih iz rashoda u područjima ribarstva, okoliša i klimatske politike. Većina rashoda u tom području utemeljena je na nadoknadi troškova i na njih se primjenjuju složeni uvjeti prihvatljivosti, čime se povećava rizik od pogreške (vidjeti odlomke 1.16., 1.19. i 1.20.).
  Prilog 7.2
  sadržava detaljan pregled rezultata ispitivanja transakcija za svaku državu članicu. |
| --- | --- |

7.19.

Ruralni razvoj

| 7.20. | Komisija je odobrila 118 nacionalnih i regionalnih programa ruralnog razvoja u državama članica za razdoblje 2014. –2020. (13) Navedeni programi obuhvaćaju 20 mjera i 67 podmjera, koje se dijele na dvije opće kategorije rashoda:






  (a) | pomoć ulagačkim projektima za potporu društvenom i gospodarskom razvoju u ruralnim područjima |
| --- | --- | --- |

7.20.

(a)

pomoć ulagačkim projektima za potporu društvenom i gospodarskom razvoju u ruralnim područjima

| (b) | plaćanja koja se temelje na površini poljoprivrednih gospodarstava ili broju životinja. |
| --- | --- |

(b)

plaćanja koja se temelje na površini poljoprivrednih gospodarstava ili broju životinja.

| 7.21. | Mjere i podmjere uređene su posebnim provedbenim pravilima i na njih se primjenjuju uvjeti prihvatljivosti koji su u pravilu složeni. Ispitivanje transakcija koje je proveo Sud obuhvatilo je 16 mjera u sklopu 30 programa u 18 država članica. |
| --- | --- |

7.21.

| 7.22. | Od 136 ispitanih transakcija u području ruralnog razvoja, 104 transakcije nisu sadržavale pogreške, dok je 20 transakcija sadržavalo pogreške u visini manjoj od 20 % ispitanog iznosa. U šest slučajeva utvrđene su pogreške s učinkom od 20 % ili većim. U šest plaćanja utvrđeni su problemi u pogledu usklađenosti bez ikakva financijskog učinka. |
| --- | --- |

7.22.

| 7.23. | Sud je ispitao 66 plaćanja za ulagačke projekte, kao što su modernizacija poljoprivrednih gospodarstava, projekti za razvoj poslovanja te potpora za pružanje temeljnih usluga i obnovu sela u ruralnim područjima. Kvantificirano je 11 pogrešaka, uključujući tri slučaja u kojima korisnici nisu ispunili uvjete prihvatljivosti (vidjeti
  okvir 7.3.
  ) i sedam projekata u kojima su prijavljeni troškovi bili neprihvatljivi. U preostaloj transakciji utvrđene su pogreške zbog neusklađenosti s pravilima o dodjeli bespovratnih sredstava.






  Okvir 7.3.


  Neki korisnici nisu se pridržavali pravila prihvatljivosti za ulaganja na poljoprivrednim gospodarstvima i projekte za razvoj poslovanja

  U Poljskoj je jedan korisnik, zajedno s ostalim članovima obitelji, podnio zajednički zahtjev za potporu kako bi izgradio svinjac s kapacitetom za 600 krmača. Svaki od korisnika koji je podnio zajednički zahtjev prijavio se za najvišu razinu potpore, koja je iznosila oko 215 000 eura. Budući da je svrha mjere bila pružanje potpore razvoju malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava, u uvjetima prihvatljivosti navedeno je da poljoprivredna gospodarstva podnositelja zahtjeva ne smiju prekoračiti ekonomsku veličinu od 250 000 eura i ne smiju imati veću površinu od 300 hektara. Korisnici su naveli da upravljaju poslovnim subjektima koji su neovisni jedan od drugoga, no Sud je utvrdio da su korisnici bili vlasnici udjela u obiteljskom poduzeću koje je poslovalo na istoj lokaciji. Ako se u obzir uzme udio korisnika u obiteljskom poduzeću, njegovo je poljoprivredno gospodarstvo prelazilo gornju granicu dopuštene ekonomske veličine. Sud je prethodno u nekoliko država članica utvrdio velike pogreške u vezi s prihvatljivošću u koje su bili uključeni korisnici koji nisu zadovoljavali uvjete za potporu malim i srednjim poduzećima (14).
  U Estoniji je jedan korisnik primio potporu za pokretanje poslovanja na poljoprivrednom gospodarstvu koja se dodjeljuje mladim poljoprivrednicima. U pravilima o prihvatljivosti navedeno je da svi članovi upravnog odbora moraju biti mladi poljoprivrednici kako bi se zajamčilo da tijekom razdoblja pokretanja poslovanja kontrolu nad poljoprivrednim gospodarstvom imaju upravo mladi poljoprivrednici. Nakon isplate prve rate potpore, no još uvijek unutar razdoblja pokretanja poslovanja, upravnom odboru pridružio se drugi član, koji nije bio mladi poljoprivrednik, zbog čega je korisnik postao neprihvatljiv. Estonska tijela nisu utvrdila neusklađenost s uvjetima prihvatljivosti te su isplatila drugi obrok.
  Sud je u Italiji utvrdio još jednog neprihvatljivog korisnika koji je primao potporu za pokretanje poslovanja koja se dodjeljuje mladim poljoprivrednicima. Uzrok pogreške bio je sličan kao i u prethodno opisanom slučaju iz Estonije. Talijanska su tijela nakon posjeta Suda odlučila zatražiti povrat isplaćenog iznosa. |
| --- | --- |

7.23.

Okvir 7.3.

Neki korisnici nisu se pridržavali pravila prihvatljivosti za ulaganja na poljoprivrednim gospodarstvima i projekte za razvoj poslovanja

U Poljskoj je jedan korisnik, zajedno s ostalim članovima obitelji, podnio zajednički zahtjev za potporu kako bi izgradio svinjac s kapacitetom za 600 krmača. Svaki od korisnika koji je podnio zajednički zahtjev prijavio se za najvišu razinu potpore, koja je iznosila oko 215 000 eura. Budući da je svrha mjere bila pružanje potpore razvoju malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava, u uvjetima prihvatljivosti navedeno je da poljoprivredna gospodarstva podnositelja zahtjeva ne smiju prekoračiti ekonomsku veličinu od 250 000 eura i ne smiju imati veću površinu od 300 hektara. Korisnici su naveli da upravljaju poslovnim subjektima koji su neovisni jedan od drugoga, no Sud je utvrdio da su korisnici bili vlasnici udjela u obiteljskom poduzeću koje je poslovalo na istoj lokaciji. Ako se u obzir uzme udio korisnika u obiteljskom poduzeću, njegovo je poljoprivredno gospodarstvo prelazilo gornju granicu dopuštene ekonomske veličine. Sud je prethodno u nekoliko država članica utvrdio velike pogreške u vezi s prihvatljivošću u koje su bili uključeni korisnici koji nisu zadovoljavali uvjete za potporu malim i srednjim poduzećima (14).

U Estoniji je jedan korisnik primio potporu za pokretanje poslovanja na poljoprivrednom gospodarstvu koja se dodjeljuje mladim poljoprivrednicima. U pravilima o prihvatljivosti navedeno je da svi članovi upravnog odbora moraju biti mladi poljoprivrednici kako bi se zajamčilo da tijekom razdoblja pokretanja poslovanja kontrolu nad poljoprivrednim gospodarstvom imaju upravo mladi poljoprivrednici. Nakon isplate prve rate potpore, no još uvijek unutar razdoblja pokretanja poslovanja, upravnom odboru pridružio se drugi član, koji nije bio mladi poljoprivrednik, zbog čega je korisnik postao neprihvatljiv. Estonska tijela nisu utvrdila neusklađenost s uvjetima prihvatljivosti te su isplatila drugi obrok.

Sud je u Italiji utvrdio još jednog neprihvatljivog korisnika koji je primao potporu za pokretanje poslovanja koja se dodjeljuje mladim poljoprivrednicima. Uzrok pogreške bio je sličan kao i u prethodno opisanom slučaju iz Estonije. Talijanska su tijela nakon posjeta Suda odlučila zatražiti povrat isplaćenog iznosa.

| 7.24. | Sud je ispitao 70 transakcija provedenih na temelju površine ili broja životinja koje su prijavili poljoprivrednici, kao što su plaćanja za pridržavanje obveza u području poljoprivrede, okoliša i klime, isplate naknada za poljoprivrednike u područjima s prirodnim ograničenjima ili plaćanja za organski uzgoj. Ispitivanjem tih 70 transakcija Sud je utvrdio da su u 14 slučajeva prihvatljiva površina ili broj životinja prikazani većima od stvarnih, premda je prikazani broj u 10 slučajeva bio uvećan za manje od 5 %. Sud je također utvrdio jedan slučaj u kojem su agencije za plaćanje pogrešno izračunale iznos pomoći. |
| --- | --- |

7.24.

Tržišne mjere

| 7.25. | Poljoprivredne tržišne mjere provode se u okviru niza različitih programa, na koje se primjenjuju različiti uvjeti prihvatljivosti. Ispitivanjem 14 transakcija obuhvaćenih uzorkom Sud je utvrdio tri slučaja u kojima su agencije za plaćanje nadoknadile neprihvatljive troškove te jedan slučaj neusklađenosti s pravilima javne nabave. |
| --- | --- |

7.25.

Ribarstvo, okoliš i klimatska politika

| 7.26. | Razlike postoje i u kriterijima za odabir i uvjeti prihvatljivosti za projekte u područjima ribarstvene politike, politike o okolišu i klimatske politike. Ispitivanjem šest transakcija Sud je u trima projektima utvrdio da nisu ispunjeni svi uvjeti prihvatljivosti, što je utjecalo na stopu pogreške. |
| --- | --- |

7.26.

Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja

Izvješća GU-a AGRI o pravilnosti rashoda u okviru ZPP-a

| 7.27. | Isplate u okviru ZPP-a provjeravaju se s pomoću IAKS-a (za izravna plaćanja vidjeti odlomke 7.16.–7.18.), kao i s pomoću ostalih sustava kontrole (vidjeti
  okvir 7.4.
  ). Ravnatelj svake od 76 agencija za plaćanje GU-u AGRI dostavlja godišnje izjave o upravljanju u vezi s djelotvornošću pripadajućih sustava kontrole, zajedno s izvješćem o administrativnim i terenskim provjerama predmetne agencije za plaćanje (statističke podatke o kontrolama). Kako bi se pružilo dodatno jamstvo, od 2015. tijela za ovjeravanje dužna su za svaku agenciju za plaćanje davati godišnje mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda za koje su države članice zatražile nadoknadu (15).






  Okvir 7.4.


  Model jamstva u okviru ZPP-a za razdoblje 2014. –2020.
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

7.27.

Okvir 7.4.

Model jamstva u okviru ZPP-a za razdoblje 2014. –2020.

Image 47

Izvor:

Sud.

| 7.28. | GU AGRI služi se nacionalnim statističkim podacima o kontrolama koje primi od agencija za plaćanje. Također uvodi izmjene na temelju revizijskih rezultata tijela za ovjeravanje, kao i vlastitih provjera i stručne prosudbe, kako bi se došlo do „usklađene stope pogreške” za izravna plaćanja, ruralni razvoj i tržišne mjere. Od tog se iznosa potom oduzimaju procijenjeni (16) budući financijski ispravci i povrati sredstava kako bi se izračunao konačni rizični iznos (vidjeti
  okvir 7.5.
  ).






  Okvir 7.5.


  Informacije GU-a AGRI o pravilnosti
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

7.28.

Okvir 7.5.

Informacije GU-a AGRI o pravilnosti

Image 48

Izvor:

Sud.

| 7.29. | Sud je pregledao izvješća GU-a AGRI o revizijskim posjetima kojima je obuhvatio 18 tijela za ovjeravanje tijekom 2018. godine. te je u vezi s pet agencija za plaćanje (17) ispitao:






  — | provjere statističkih podataka o kontrolama koje provode GU AGRI i tijela za ovjeravanje |
| --- | --- | --- |

7.29.

—

provjere statističkih podataka o kontrolama koje provode GU AGRI i tijela za ovjeravanje

| — | izračun usklađene stope pogreške koji provodi GU AGRI. |
| --- | --- |

—

izračun usklađene stope pogreške koji provodi GU AGRI.

| 7.30. | Sud je također pregledao ukupni izračun usklađene stope pogreške u okviru ZPP-a, procjenu budućih ispravaka i povrata sredstava te izračun konačnog rizičnog iznosa koji je prikazan u godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI. |
| --- | --- |

7.30.

GU AGRI svoju je metodologiju primijenio dosljedno

| 7.31. | GU AGRI dosljedno je primijenio svoju metodologiju u reviziji statističkih podataka agencija za plaćanje o kontrolama, tijekom posjeta tijelima za ovjeravanje te pri prikazivanju informacija o pravilnosti u svom godišnjem izvješću o radu. Promjene koje su nedavno uvedene priručnikom GU-a AGRI za reviziju u skladu su s preporukama Suda (18) te preporukama Službe Komisije za unutarnju reviziju (19). |
| --- | --- |

7.31.

GU AGRI u svojim je revizijskim posjetima utvrdio nedostatke u radu tijela za ovjeravanje

| 7.32. | GU AGRI je 2018. obavio 18 revizijskih posjeta u 17 tijela za ovjeravanje i utvrdio nekoliko problema, uključujući sljedeće:






  — | metodologija uzorkovanja tijela za ovjeravanje nije bila u potpunosti usklađena sa smjernicama koje je izdala Komisija u devet slučajeva, od kojih je u trima slučajevima Komisija utvrdila da je time narušena reprezentativnost uzoraka tijela za ovjeravanje |
| --- | --- | --- |

7.32.

—

metodologija uzorkovanja tijela za ovjeravanje nije bila u potpunosti usklađena sa smjernicama koje je izdala Komisija u devet slučajeva, od kojih je u trima slučajevima Komisija utvrdila da je time narušena reprezentativnost uzoraka tijela za ovjeravanje

| — | Devet tijela za ovjeravanje, uključujući njih osam iz prethodne alineje, nije dostatno provjerilo uvjete prihvatljivosti ili poljoprivredne obveze. |
| --- | --- |

—

Devet tijela za ovjeravanje, uključujući njih osam iz prethodne alineje, nije dostatno provjerilo uvjete prihvatljivosti ili poljoprivredne obveze.

| 7.33. | Tijekom posljednje četiri godine (2015. –2018.) GU AGRI obavio je revizijske posjete kojima su obuhvaćene odabrane kategorije rashoda u otprilike 80 % tijela za ovjeravanje i donio zaključak da se u potpunosti može pouzdati u njihov rad u otprilike jednoj četvrtini slučajeva. Sažetak rezultata 18 revizijskih posjeta obavljenih 2018. prikazan je u
  okviru 7.6.
  Kao što je Sud utvrdio prošle godine, potreban je nastavak poboljšanja u radu tijela za ovjeravanje ako Komisija namjerava služiti se njihovim radom kao glavnim izvorom jamstva o pravilnosti rashoda u okviru ZPP-a (20).






  Okvir 7.6.


  Sažetak rezultata revizijskih posjeta koje je obavio GU AGRI i kojima su obuhvaćene odabrane kategorije rashoda koje su 2018. provjerila tijela za ovjeravanje
















  Izvor: | Sud, na temelju pregleda koje je obavio GU AGRI. |
| --- | --- | --- |

7.33.

Okvir 7.6.

Sažetak rezultata revizijskih posjeta koje je obavio GU AGRI i kojima su obuhvaćene odabrane kategorije rashoda koje su 2018. provjerila tijela za ovjeravanje

Image 49

Izvor:

Sud, na temelju pregleda koje je obavio GU AGRI.

Paušalna usklađivanja stopa pogrešaka koje su prijavile države članice čine znatan dio stopa pogrešaka koje je objavio GU AGRI

| 7.34. | Prema statističkim podatcima agencija za plaćanje o kontrolama države članice prijavile su ukupnu stopu pogreške blizu 1 % (21) za ukupne rashode u okviru ZPP-a. Sud je pregledao usklađivanja koja je GU AGRI proveo na stopama pogrešaka koje su prijavile države članice (vidjeti odlomak 7.28.). Kao i prethodnih godina, GU AGRI većinu je svojih usklađivanja temeljio na vlastitim provjerama sustava i rashoda agencija za plaćanja. Većinu tih usklađivanja GU AGRI računa kao paušalne stope, kojima su se nastojali uzeti u obzir važnost i razmjer nedostataka koje je GU AGRI uočio u sustavima kontrole. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | U svom godišnjem izvješću o radu GU AGRI procjenjuje rizični iznos u trenutku plaćanja na oko 2,1 % za ukupne rashode u okviru ZPP-a te oko 1,8 % za izravna plaćanja. Komisija također navodi te rezultate u svojem godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti. |
| --- | --- |

7.35.

Godišnje izvješće o radu GU-a CLIMA

| 7.36. | Sud je pregledao godišnje izvješće o radu GU-a CLIMA. Izvješće je sastavljeno u skladu s internim uputama Komisije. Budući da uzorkom Suda nisu obuhvaćene transakcije u području klimatske politike za 2018., ne postoje revizijski rezultati s kojima bi se usporedile informacije o pravilnosti rashoda koje je naveo GU CLIMA. |
| --- | --- |

7.36.

Zaključak i preporuke

Zaključak

| 7.37. | Ukupni revizijski dokazi koje je Sud prikupio i iznio u ovom poglavlju upućuju na to da je procijenjena stopa pogreške u rashodima u području „Prirodni resursi” u cjelini bila značajna. Za cjelokupno područje „Prirodni resursi” ispitivanje transakcija koje je proveo Sud pokazuje da ukupna stopa pogreške iznosi 2,4 % (vidjeti
  prilog 7.1.
  ). Međutim, rezultati Suda pokazuju da stopa pogreške za izravna plaćanja iz EFJP-a, koja čine 72 % rashoda u okviru ovog naslova VFO-a, nije bila značajna. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Procjena rizičnog iznosa u trenutku plaćanja za rashode u okviru ZPP-a i za izravna plaćanja objavljena u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti (vidjeti odlomak 7.35.) u skladu je sa zaključkom Suda. |
| --- | --- |

7.38.

Preporuke

| 7.39. | U
  prilogu 7.3.
  prikazani su nalazi praćenja provedbe šest preporuka koje je Sud iznio u svojem godišnjem izvješću za 2015. godinu. Komisija je te preporuke provela u većoj mjeri. |
| --- | --- |

7.39.

| 7.40. | U svom godišnjem izvješću za 2017. Sud je Komisiji iznio preporuke čiji je ciljni rok provedbe kraj 2019. godine. Preporuke su povezane s mjerama država članica za uklanjanje uzroka pogrešaka i povećanje kvalitete rada tijela za ovjeravanje. Te su preporuke također relevantne za ovogodišnje nalaze i zaključke te će Sud uskoro provjeriti njihovu provedbu. |
| --- | --- |

7.40.

Dio 2.: Uspješnost

| 7.41. | Sud je 2018. objavio osam tematskih izvješća o rashodima povezanima s održivom uporabom prirodnih resursa. U tematskim izvješćima o ZPP-u ispitana je energija iz obnovljivih izvora u ruralnim područjima, program osnovnih plaćanja, mogućnosti financiranja projekata ruralnog razvoja i dobrobit životinja. Sud je također objavio izvješća o onečišćenju zraka, hvatanju i skladištenju ugljika, sprječavanju poplava te dezertifikaciji. Osim toga, Sud je objavio informativni dokument o budućnosti ZPP-a te mišljenje o zakonodavnim prijedlozima u vezi sa ZPP-om za razdoblje nakon 2020. (vidjeti odlomke 3.50.–3.52.). |
| --- | --- |

7.41.

| 7.42. | Tijekom ispitivanja pravilnosti transakcija za 2018. Sud je provjerio:






  (a) | primjenu i troškove mjera ruralnog razvoja obuhvaćenih uzorkom, pri čemu se naglasak stavio na ostvarenja |
| --- | --- | --- |

7.42.

(a)

primjenu i troškove mjera ruralnog razvoja obuhvaćenih uzorkom, pri čemu se naglasak stavio na ostvarenja

| (b) | mjerenje i izvješćivanje o uspješnosti koje su provele Komisija i države članice u sklopu zajedničkog okvira ZPP-a za praćenje i evaluaciju, pri čemu se naglasak stavio na rezultate mjera. |
| --- | --- |

(b)

mjerenje i izvješćivanje o uspješnosti koje su provele Komisija i države članice u sklopu zajedničkog okvira ZPP-a za praćenje i evaluaciju, pri čemu se naglasak stavio na rezultate mjera.

Procjena uspješnosti mjera ruralnog razvoja

| 7.43. | Sud je pregledao 113 mjera ruralnog razvoja obuhvaćenih uzorkom (22) u 18 država članica u okviru 13 mjera, koje su uključivale:






  — | isplate naknada poljoprivrednicima koji preuzimaju obveze u području poljoprivrede, okoliša i klime ili naknada za uzgoj u područjima s prirodnim ograničenjima |
| --- | --- | --- |

7.43.

—

isplate naknada poljoprivrednicima koji preuzimaju obveze u području poljoprivrede, okoliša i klime ili naknada za uzgoj u područjima s prirodnim ograničenjima

| — | potporu za modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava, kao što je izgradnja objekata ili kupnja nove opreme |
| --- | --- |

—

potporu za modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava, kao što je izgradnja objekata ili kupnja nove opreme

| — | pružanje potpore pri pokretanju poslovanja za mlade poljoprivrednike |
| --- | --- |

—

pružanje potpore pri pokretanju poslovanja za mlade poljoprivrednike

| — | potporu za temeljne usluge i obnovu sela u ruralnim područjima. |
| --- | --- |

—

potporu za temeljne usluge i obnovu sela u ruralnim područjima.

| 7.44. | Sud je procijenio:






  — | jesu li se mjerama postigla očekivana ostvarenja |
| --- | --- | --- |

7.44.

—

jesu li se mjerama postigla očekivana ostvarenja

| — | jesu li države članice provjeravale opravdanost prijavljenih troškova povezanih s ulagačkim projektima |
| --- | --- |

—

jesu li države članice provjeravale opravdanost prijavljenih troškova povezanih s ulagačkim projektima

| — | jesu li pojednostavnjene mogućnosti financiranja iskorištene na prikladan način. |
| --- | --- |

—

jesu li pojednostavnjene mogućnosti financiranja iskorištene na prikladan način.

Većinom mjera postignuta su očekivana ostvarenja

| 7.45. | U trenutku kada je Sud provodio reviziju bile su dovršene 103 mjere od njih ukupno 113 ispitanih. U 10 slučajeva u kojima mjerama nisu postignuta planirana ostvarenja ulaganja nisu bila provedena u skladu s primjenjivim pravilima i specifikacijama ili je prihvatljiva poljoprivredna površina koju su korisnici prikazali bila veća od stvarne. |
| --- | --- |

7.45.

Države članice u pravilu su provjeravale opravdanost troškova, no u maloj su se mjeri koristile pojednostavnjenim mogućnostima financiranja

| 7.46. | U 47 od 49 projekata ulaganja na poljoprivrednim gospodarstvima i projekata za razvoj poslovanja koje je Sud ispitao države članice uvele su postupke s ciljem potvrđivanja opravdanosti prijavljenih troškova, kao što su postupak javne nabave, upotreba referentnih troškova ili uspoređivanje ponuda. Međutim, u jednom od tih slučajeva države članice nisu se na odgovarajući način pridržavale uspostavljenih postupaka. |
| --- | --- |

7.46.

| 7.47. | Sud je već istaknuo da bi se za neke projekte pojednostavnjenim mogućnostima financiranja mogla pojednostavniti administracija i održati kontrola nad troškovima projekata (23), što je posebice slučaj za mjere koje uključuju djelovanje sa sličnim vrstama aktivnosti i rashoda (24). |
| --- | --- |

7.47.

| 7.48. | Države članice koristile su se pojednostavnjenim mogućnostima financiranja, kao što su jednokratni iznosi ili paušalne stope, u trima projektima od njih 49 (vidjeti primjer u
  okviru 7.7.
  ). Nacionalna tijela mogla su se koristiti pojednostavnjenim mogućnostima financiranja barem za neke troškove u dodatnih 16 projekata. U svom tematskom izvješću br. 11/2018 Sud je Komisiji iznio preporuke s ciljem poticanja uporabe pojednostavnjenih mogućnosti financiranja.






  Okvir 7.7.


  Primjer uporabe pojednostavnjenih mogućnosti financiranja






  U Finskoj su neizravni troškovi jednog projekta lokalnog razvoja financirani iz proračuna EU-a s pomoću paušalnih stopa. Nacionalna tijela unaprijed su utvrdila kategorije neizravnih troškova i računala potrebna financijska sredstva kao paušalni postotak povezanih izravnih troškova projekta. |
| --- | --- |

7.48.

Okvir 7.7.

Primjer uporabe pojednostavnjenih mogućnosti financiranja

U Finskoj su neizravni troškovi jednog projekta lokalnog razvoja financirani iz proračuna EU-a s pomoću paušalnih stopa. Nacionalna tijela unaprijed su utvrdila kategorije neizravnih troškova i računala potrebna financijska sredstva kao paušalni postotak povezanih izravnih troškova projekta.

Zajednički okvir ZPP-a za praćenje i evaluaciju

| 7.49. | Zajednički okvir ZPP-a za praćenje i evaluaciju (ZOPE) skup je pravila, postupaka i pokazatelja namijenjenih pružanju sveobuhvatne i redovite procjene napretka, djelotvornosti i učinkovitosti svake mjere u odnosu na ciljeve ZPP-a (25). Pokazatelji ZOPE-a osmišljeni su za: a) opisivanje proizvoda koji je isporučen s pomoću mjera ZPP-a (pokazatelji ostvarenja), b) mjerenje prouzročenih neposrednih promjena (pokazatelji rezultata), c) pokazivanje dugoročnih posljedica mjere u smislu njena doprinosa općim ciljevima ZPP-a (pokazatelji učinka) (26). U pogledu ZOPE-a Komisija i države članice dužne su provesti evaluacije na temelju višegodišnjeg plana (27). |
| --- | --- |

7.49.

| 7.50. | Sud je pregledao pokazatelje za 113 plaćanja za ruralni razvoj i 95 izravnih plaćanja, pri čemu je u obzir uzeo definicije prikazane u
  okviru 7.8.
  Naglasak je stavljen na pokazatelje rezultata, koji bi trebali biti izravno povezani s mjerama. Tim se ispitivanjem nadopunjuju aktivnosti Suda povezane s uporabom pokazatelja uspješnosti na razini programa, o čemu Sud izvješćuje u
  poglavlju 3.








  Okvir 7.8.


  Definicija uloženih resursa, ostvarenja, rezultata i učinka
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

7.50.

Okvir 7.8.

Definicija uloženih resursa, ostvarenja, rezultata i učinka

Image 50

Izvor:

Sud.

| 7.51. | Sud je u obzir uzeo svoje prethodne nalaze o ZOPE-u (28). Sud je u prijašnjim opažanjima već iznio da bi sustav praćenja i evaluacije trebao pružiti informacije o tome u kojim su područjima rashodi djelotvorni i učinkoviti, a u kojima nisu. Pokazatelji rezultata posebice bi trebali pokazivati izravne i neposredne učinke neke mjere, tj. što je rashodima zapravo postignuto (29). |
| --- | --- |

7.51.

Nedostatci u pokazateljima rezultata za rashode u području ruralnog razvoja

| 7.52. | Sud je prethodno izvijestio da je moguće da se mjerama ruralnog razvoja ne ostvare željeni rezultati, unatoč tome što su isporučena dogovorena fizička ostvarenja (30). Ove je godine Sud utvrdio da su većinom mjera postignuta očekivana ostvarenja (vidjeti odlomak 7.45.), no opet je utvrdio nekoliko nedostataka u uporabi pokazatelja rezultata u vezi s rashodima u području ruralnog razvoja. Rezultati pregleda koji je obavio Sud sažeto su prikazani u
  okviru 7.9.
  i opisani u odlomcima u nastavku.






  Okvir 7.9.


  Nedostatci u mjerenju i izvješćivanju o uspješnosti rashoda u području ruralnog razvoja
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

7.52.

Okvir 7.9.

Nedostatci u mjerenju i izvješćivanju o uspješnosti rashoda u području ruralnog razvoja

Image 51

Izvor:

Sud.

Pokazatelji rezultata u okviru ZOPE-a ne obuhvaćaju sve rashode u području ruralnog razvoja

| 7.53. | Od 113 mjera u području ruralnog razvoja koje je Sud ispitao utvrđeno je da za 35 njih nije bio utvrđen relevantni pokazatelj rezultata kojim bi se mjerili neposredni i izravni učinci mjere (vidjeti
  okvir 7.10.
  ), što je bio slučaj za mjeru 13. („Plaćanja područjima s prirodnim ograničenjima ili ostalim posebnim ograničenjima”) i pet ostalih podmjera (31). |
| --- | --- |

7.53.

| 7.54. | Sud je utvrdio da su, kako bi nadomjestile nedostatak pokazatelja, u 15 od 35 projekata bez pokazatelja rezultata u okviru ZOPE-a države članice utvrdile vlastite nacionalne pokazatelje (vidjeti
  okvir 7.10.
  ).






  Okvir 7.10.


  U 20 od 113 (18 %) projekata ruralnog razvoja nisu praćeni rezultati
















  Izvor: | Sud. |
| --- | --- | --- |

7.54.

Okvir 7.10.

U 20 od 113 (18 %) projekata ruralnog razvoja nisu praćeni rezultati

Image 52

Izvor:

Sud.

Ne postoji mnogo informacija o tome doprinose li rashodi žarišnim područjima

| 7.55. | U pet od 14 ispitanih žarišnih područja nije postojala jasna poveznica između njihovih ciljeva i pokazatelja rezultata. Slijedom toga, ne postoji mnogo informacija o tome jesu li mjere za koje su odobrene potpore doprinijele postizanju ciljeva. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Na primjer, žarišno područje 2B bilo je namijenjeno „olakšavanju ulaska poljoprivrednika s odgovarajućom izobrazbom u sektor poljoprivrede i generacijske obnove”. Najviše rashoda u okviru tog žarišnog područja čine plaćanja u obliku potpore za pokretanje poslovanja koja se dodjeljuje mladim poljoprivrednicima. Jedini predmetni pokazatelj rezultata je „Postotak poljoprivrednih gospodarstava kojima je dodijeljena potpora za plan razvoja poslovanja/ulaganja za mlade poljoprivrednike”. Taj pokazatelj ne pruža mnogo informacija o vještinama poljoprivrednika koji ulaze u poljoprivredni sektor te o stvarnoj stopi generacijske obnove. |
| --- | --- |

7.56.

| 7.57. | Sud je utvrdio tri slučaja u kojima nije postojala poveznica između kriterija prihvatljivosti za odabir mjera i predmetnih pokazatelja uspješnosti (vidjeti primjere u
  okviru 7.11.
  ). Tim se akcijama stoga nije doprinijelo ciljevima žarišnog područja.






  Okvir 7.11.


  Projekti bez poveznice s ciljevima žarišnog područja






  U Njemačkoj je projekt izgradnje nasipa za zaštitu srednjovjekovne gradske četvrti od poplava proveden i prijavljen u okviru žarišnog područja 3B „Potpora sprječavanju rizika i upravljanju rizikom u poljoprivrednom gospodarstvu”. Povezani pokazatelj rezultata bio je „Postotak poljoprivrednih gospodarstava koja sudjeluju u programima upravljanja rizicima”.
  Švedska tijela navela su da potpora za promicanje događaja i marketing poljoprivrednih aktivnosti doprinosi žarišnom području 4B „Bolje upravljanje vodama”. Pokazatelj rezultata za to žarišno područje bio je „Postotak poljoprivrednih zemljišta za koja su sklopljeni ugovori o upravljanju radi boljeg gospodarenja vodama”. |
| --- | --- |

7.57.

Okvir 7.11.

Projekti bez poveznice s ciljevima žarišnog područja

U Njemačkoj je projekt izgradnje nasipa za zaštitu srednjovjekovne gradske četvrti od poplava proveden i prijavljen u okviru žarišnog područja 3B „Potpora sprječavanju rizika i upravljanju rizikom u poljoprivrednom gospodarstvu”. Povezani pokazatelj rezultata bio je „Postotak poljoprivrednih gospodarstava koja sudjeluju u programima upravljanja rizicima”.

Švedska tijela navela su da potpora za promicanje događaja i marketing poljoprivrednih aktivnosti doprinosi žarišnom području 4B „Bolje upravljanje vodama”. Pokazatelj rezultata za to žarišno područje bio je „Postotak poljoprivrednih zemljišta za koja su sklopljeni ugovori o upravljanju radi boljeg gospodarenja vodama”.

Većina pokazatelja rezultata imaju ograničenja i nedostatke

| 7.58. | Malim se brojem pokazatelja rezultata mjere izravni učinci potpore. Naime, s pomoću 17 od 25 pokazatelja rezultata za ruralni razvoj mjerena je razina pružene potpore, a ne je li se potporom djelotvorno doprinijelo žarišnom području (32). |
| --- | --- |

7.58.

| 7.59. | Neki su pokazatelji rezultata neprecizni. Jedan je od pokazatelja namijenjen za mjerenje učinaka mjere 7 („Temeljne usluge i obnova sela u ruralnim područjima”) „Postotak ruralnog stanovništva koje ima koristi od poboljšanih usluga/infrastruktura”. „Stanovništvo” se definira kao „broj stanovnika u području (npr. općini, skupu općina...) koji imaju koristi od usluge/infrastrukture”. U takvim slučajevima države članice mogu prijaviti cijelo stanovništvo općine u kojoj je mjera provedena, neovisno o stvarnom broju korisnika koji imaju koristi od mjere. Sud je već utvrdio taj problem za prethodno programsko razdoblje (2007. –2013.) (33). |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | U okviru šest pokazatelja rezultata koriste se istraživanja uzoraka dovršenih operacija povezanih sa žarišnim područjem. Metodologija za njihov izračun temelji se na općim smjernicama, koje je izdala Komisija nakon početka provedbe projekata. |
| --- | --- |

7.60.

Slični nedostatci u pokazateljima rezultata izravnih plaćanja

| 7.61. | Ispitivanjem uzorkovanih izravnih plaćanja koje je proveo Sud potvrđeni su glavni nedostatci u praćenju njihove uspješnosti, o čemu je Sud izvijestio u dvama tematskim izvješćima: br. 1/2016: „Je li sustav kojim se Komisija služi za mjerenje uspješnosti u vezi s dohodcima poljoprivrednika dobro osmišljen i temelji li se na pouzdanim podatcima?” i br. 10/2017: „Potporu EU-a mladim poljoprivrednicima potrebno je bolje usmjeriti kako bi se potaknula djelotvorna generacijska obnova”. |
| --- | --- |

7.61.

| 7.62. | Jedan je od ciljeva izravnih plaćanja mladim poljoprivrednicima „Poboljšanje konkurentnosti poljoprivrede”. Međutim, predmetni pokazatelji rezultata nisu jasno povezani sa sadržajem plaćanja, budući da oni mjere „dodanu vrijednost za primarne proizvođače u prehrambenom lancu”, „poljoprivrednu trgovinu u EU-u” i „cijenu robe u EU-u u usporedbi sa svjetskim cijenama” (34). |
| --- | --- |

7.62.

| 7.63. | Sud je prethodno izvijestio o uspješnosti plaćanja za ekologizaciju (35). Sud je utvrdio da pokazatelj rezultata koji je uspostavila Komisija i kojim se mjeri „Udio područja obuhvaćen mjerama ekologizacije” nije bio od velike koristi u praćenju rezultata postignutih ekologizacijom. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Nakon suša 2017. i 2018. neke su države članice poljoprivrednicima dopustile korištenje zemlje prijavljene kao „ekološki značajne površine” (36) (u prvom redu zemljišta na ugaru) u svrhu proizvodnje. Države članice prijavile su ostvarenja i rezultate na temelju ekološki značajnih površina koje su poljoprivrednici prvotno prijavili, a ne na temelju stvarne uporabe zemljišta, što je nepovoljno utjecalo na pouzdanost pokazatelja ostvarenja i rezultata u vezi s plaćanjima za ekologizaciju. |
| --- | --- |

7.64.

Zaključak i preporuke

Zaključak

| 7.65. | Većinom dovršenih mjera ruralnog razvoja koje je Sud ispitao postignuta su očekivana ostvarenja. Države članice u pravilu su se pridržavale postupaka u svrhu potvrđivanja opravdanosti troškova projekata, no u maloj su se mjeri koristile pojednostavnjenim mogućnostima financiranja. |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | Sud je utvrdio nekoliko nedostataka u načinu na koji su Komisija i države članice primijenile pokazatelje rezultata u okviru ZOPE-a u svrhu mjerenja uspješnosti rashoda u području poljoprivrede i ruralnog razvoja te izvješćivanja o njoj za trenutačno programsko razdoblje 2014. –2020. U kontekstu prijedloga za uvođenjem modela ostvarivanja ciljeva koji se temelji na uspješnosti u okviru ZPP-a za razdoblje nakon 2020. godine Komisija je utvrdila zajedničke pokazatelje ostvarenja, rezultata i učinka (37). Sud je u mišljenju br. 7/2018 pozdravio prijelaz na model koji bi se temelji na uspješnosti, no utvrdio je da predmetni indikatori još uvijek nisu u potpunosti razvijeni (38) te je iznio određene primjedbe u pogledu predloženih indikatora (39). |
| --- | --- |

7.66.

Preporuke

Preporuka 7.1. – Potrebno je otkloniti nedostatke u mjerenju i izvješćivanju o uspješnosti ZPP-a

Za razdoblje nakon 2020. Komisija bi trebala uzeti u obzir nedostatke koje je Sud utvrdio u postojećem okviru kako bi zajamčila da se pokazateljima rezultata na odgovarajući način mjere učinci mjera te da su jasno povezani s predmetnim intervencijama i ciljevima politike (vidjeti odlomke 7.52. – 7.64.).

Ciljni rok provedbe: 2020.

---

(1)  Članak 110. stavak 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (SL L 347, 20.12.2013., str. 549.).

(2)  članak 110. stavak 2. Uredbe (EU) br. 1306/2013.

(3)  Uzorak se sastojao od 95 izravnih plaćanja, 14 tržišnih mjera, 136 plaćanja u okviru programa ruralnog razvoja i 6 plaćanja u okviru ribarstva, okoliša i klimatske politike.

(4)  Belgija, Bugarska, Češka, Danska, Njemačka, Estonija, Grčka, Španjolska, Francuska, Italija, Cipar, Mađarska, Nizozemska, Austrija, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Slovačka, Finska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina. Uzorkom su obuhvaćene i tri transakcije pod izravnim upravljanjem.

(5)  Sud je također utvrdio dvanaest slučajeva neusklađenosti bez ikakva financijskog učinka.

(6)  Sud svoj izračun pogreške temelji na reprezentativnom uzorku. Navedena je vrijednost najbolja procjena. Sud je 95 % siguran da se procijenjena stopa pogreške u statističkom skupu kreće između 1,2 % i 3,6 % (redom donja i gornja granica pogreške).

(7)  Plaćanja proizvodno nevezane potpore izvršavaju se za sva prihvatljiva poljoprivredna zemljišta neovisno o tome upotrebljavaju li se ona za proizvodnju ili ne.

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/iacs_en.

(9)  Vidjeti odlomak 7.17. godišnjeg izvješća Suda za 2015., odlomak 7.13. godišnjeg izvješća Suda za 2016. i odlomak 7 16. godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(10)  Vidjeti odlomak 7.17. godišnjeg izvješća Suda za 2015.

(11)  Vidjeti odlomke 7.46. – 7.55. godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(12)  Vidjeti odlomak 7.15. godišnjeg izvješća Suda za 2016. i odlomak 7.16. godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(13)  Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

(14)  Vidjeti odlomak 7.26. godišnjeg izvješća Suda za 2016.

(15)  Vidjeti također tematsko izvješće Suda br. 7/2017.: „Nova uloga tijela za ovjeravanje u vezi s rashodima u okviru ZPP-a pozitivan je korak prema modelu jedinstvene revizije, ali postoje znatni nedostatci koje je potrebno ukloniti.”

(16)  GU AGRI služi se prilagođenom krivuljom prosjeka financijskih ispravaka i povrata sredstava kako bi procijenio korektivni kapacitet.

(17)  Španjolska (Andaluzija i Aragon), Italija (AGREA), Poljska, Ujedinjena Kraljevina (Škotska).

(18)  U odlomku 7.67. (5. preporuka) svog godišnjeg izvješća za 2015. Sud je Komisiji preporučio da „ažurira priručnik o reviziji Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj uvrštavanjem podrobnih informacija o revizijskim postupcima i zahtjevima u pogledu potrebne dokumentacije u svrhu provjere podataka koje dostavljaju države članice i koji se upotrebljavaju za izračun financijskih ispravaka”.

(19)  Nakon revizije kontrolne strategije GU-a AGRI u okviru ZPP-a za razdoblje 2014. –2020. provedene 2017. Služba za unutarnju reviziju iznijela je preporuku da bi „GU AGRI trebao ojačati svoj postupak za izračun financijskih ispravaka te po potrebi ažurirati priručnik o reviziji”.

(20)  Vidjeti odlomak 7.37. godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(21)  Države članice obvezne su GU-u AGRI podnijeti dva skupa statističkih podataka do 15. srpnja svake godine: kontrolne podatke (sveobuhvatnu bazu podataka koja sadržava sve korisnike koji su podnijeli zahtjev i u kojoj je navedeno jesu li nad tim korisnicima provedene administrativne i terenske provjere te u kojoj su navedeni rezultati tih provjera) i statističke podatke o kontrolama (sažete podatke provjera povezanih s glavnim proračunskim linijama).

(22)  Od 136 transakcija u području ruralnog razvoja obuhvaćenih uzorkom Sud je obuhvatio 113 mjera koje su odobrene u okviru trenutačnog programskog razdoblja (2014. –2020.).

(23)  Vidjeti odlomak 7.63. godišnjeg izvješća Suda za 2017.

(24)  Vidjeti odlomak 56. tematskog izvješća Suda br. 11/2018: „Nove mogućnosti financiranja projekata ruralnog razvoja: jednostavnija rješenja, ali naglasak nije stavljen na rezultate”.

(25)  https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-glance/cmef_hr.

(26)  Tematsko izvješće br. 1/2016: „Je li sustav kojim se Komisija služi za mjerenje uspješnosti u vezi s dohodcima poljoprivrednika dobro osmišljen i temelji li se na pouzdanim podatcima?”

(27)  Države članice bile su dužne poslati prve evaluacije za razdoblje 2014. –2020. do kraja lipnja 2019.

(28)  Posebice tematsko izvješće Suda br. 12/2013: „Mogu li Komisija i države članice dokazati da su proračunska sredstva EU-a koja su izdvojena za politiku ruralnog razvoja dobro iskorištena?”; tematsko izvješće br. 12/2015: „Na ostvarivanje prioriteta EU-a u vezi s promicanjem ruralnog gospodarstva utemeljenog na znanju utječe neodgovarajuće upravljanje mjerama prijenosa znanja i savjetovanja”; tematsko izvješće br. 1/2016: „Je li sustav kojim se Komisija služi za mjerenje uspješnosti u vezi s dohodcima poljoprivrednika dobro osmišljen i temelji li se na pouzdanim podatcima?”; tematsko izvješće br. 10/2017: „Potporu EU-a mladim poljoprivrednicima potrebno je bolje usmjeriti kako bi se potaknula djelotvorna generacijska obnova”; tematsko izvješće br. 16/2017: „Izrada programa ruralnog razvoja: potrebno je pojednostavnjenje i stavljanje većeg naglaska na rezultate”.

(29)  Tematsko izvješće br. 12/2013: „Mogu li Komisija i države članice dokazati da su proračunska sredstva EU-a koja su izdvojena za politiku ruralnog razvoja dobro iskorištena?”

(30)  Vidjeti odlomak 79. tematskog izvješća Suda br. 25/2015: „Potpora EU-a ruralnoj infrastrukturi: moguće je ostvariti znatno veću vrijednost za uloženi novac”.

(31)  1.2. („Demonstracijske aktivnosti i informativne aktivnosti”), 4.2. („Ulaganja u preradu/marketing i/ili razvoj poljoprivrednih proizvoda”), 4.3. („Ulaganja u infrastrukturu povezanu s razvojem, modernizacijom ili prilagodbom u području poljoprivrede i šumarstva”), 8.3. („Sprječavanje štete u šumama nastale šumskim požarima te elementarnim nepogodama i katastrofalnim događajima”) i 19.4. („Potpora za tekuće troškove i vođenje”).

(32)  Na primjer, „Postotak poljoprivrednih gospodarstava kojima je dodijeljena potpora u okviru PRR-a za ulaganja u restrukturiranje ili modernizaciju” ukupan je broj poljoprivrednih gospodarstava koja primaju potporu za ulaganja u restrukturiranje i/ili modernizaciju u okviru mjere 4. podijeljen ukupnim brojem poljoprivrednih gospodarstava u baznoj godini.

(33)  Vidjeti odlomak 81. tematskog izvješća Suda br. 25/2015: „Potpora EU-a ruralnoj infrastrukturi: moguće je ostvariti znatno veću vrijednost za uloženi novac”.

(34)  Vidjeti odlomke 71. i 90. tematskog izvješća Suda br. 10/2017: „Potporu EU-a mladim poljoprivrednicima potrebno je bolje usmjeriti kako bi se potaknula djelotvorna generacijska obnova”.

(35)  Vidjeti odlomke 7.43.–7.54. godišnjeg izvješća Suda za 2016. i odlomke 26.–33 tematskog izvješća br. 21/2017: „Ekologizacija: složeniji oblik potpore dohotku koji još nije djelotvoran u pogledu okoliša”.

(36)  Poljoprivrednici koji posjeduju obradivo zemljište čija veličina prelazi 15 hektara moraju zajamčiti da je barem 5 % tog zemljišta ekološki značajna površina namijenjena za ekološki korisne elemente, kao što je zemljište na ugaru ili živice i drveće.

(37)  Vidjeti prilog I. dokumentu COM(2018) 392: Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća.

(38)  Mišljenje br. 7/2018, odlomak 70.

(39)  Mišljenje br. 7/2018, prilog I.

PRILOG 7.1

REZULTATI ISPITIVANJA TRANSAKCIJA ZA PODRUČJE „PRIRODNI RESURSI”

| | 2018. | 2017. |
| --- | --- | --- |
| VELIČINA I SASTAV UZORKA |
| Izravna plaćanja | 95 | 121 |
| Tržišne mjere, ruralni razvoj, ribarstvo, okoliš i klimatska politika | 156 | 109 |
| Ukupan broj transakcija – „Prirodni resursi” | 251 | 230 |
| PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA |
| Procijenjena stopa pogreške: „Prirodni resursi” | 2,4  % | 2,4  % |
| | Gornja granica pogreške | 3,6  % | |
| | Donja granica pogreške | 1,2  % | |

2018.

2017.

VELIČINA I SASTAV UZORKA

Izravna plaćanja

95

121

Tržišne mjere, ruralni razvoj, ribarstvo, okoliš i klimatska politika

156

109

Ukupan broj transakcija – „Prirodni resursi”

251

230

PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA

Procijenjena stopa pogreške: „Prirodni resursi”

2,4  %

2,4  %

Gornja granica pogreške

3,6  %

Donja granica pogreške

1,2  %

PRILOG 7.2.

INFORMACIJE O MJERAMA EU-a U DRŽAVAMA ČLANICAMA ILI REGIJAMA

PREGLED REZULTATA ISPITIVANJA TRANSAKCIJA ZA SVAKU DRŽAVU ČLANICU ZA PODRUČJE TRŽIŠNIH MJERA, RURALNOG RAZVOJA, RIBARSTVA, OKOLIŠA I KLIMATSKE POLITIKE (1)

Image 53

Izvor: Sud.

---

(1)  Osim triju ispitanih transakcija pod izravnim upravljanjem.

PRILOG 7.3.

PRAĆENJE PROVEDBE PRIJAŠNJIH PREPORUKA

| Godina | Preporuka Suda | Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud |
| --- | --- | --- |
| Provedeno u potpunosti | U provedbi | Nije provedeno | Više nije primjenjivo | Nedostatni dokazi |
| U većoj mjeri | U određenoj mjeri |
| 2015. | 7.67. Na temelju te provjere te nalaza i zaključaka za 2015. godinu Sud Komisiji u vezi s EFJP-om preporučuje sljedeće: | | | | | | |
| 1. preporuka: da nastavi s naporima u pogledu praćenja slučajeva u kojima nacionalno zakonodavstvo nije u skladu sa zakonodavstvom EU-a, uz primjenu svih pravnih sredstava koja su joj na raspolaganju, a posebno obustave plaćanja | X | | | | | |
| 2. preporuka: da na godišnjoj razini prati rezultate procjena kvalitete LPIS-a koje obavljaju države članice te provjerava jesu li sve države članice koje nisu zadovoljile u okviru te procjene uistinu poduzele potrebne korektivne mjere | X | | | | | |
| u vezi s ruralnim razvojem: | | | | | | |
| 3. preporuka: da zajamči da svi akcijski planovi država članica za rješavanje pitanja pogrešaka u području ruralnog razvoja uključuju učinkovite mjere u vezi s javnom nabavom | X | | | | | |
| u vezi s EFJP-om i ruralnim razvojem: | | | | | | |
| 4. preporuka: da prati mjere i aktivno pruža potporu mjerama koje certifikacijska tijela poduzimaju radi poboljšanja svojega rada i metodologije u pogledu zakonitosti i pravilnosti rashoda kako bi Komisiji pružala pouzdane informacije za procjenu usklađene stope pogreške | X | | | | | |
| 5. preporuka: da ažurira priručnik o reviziji Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj uvrštavanjem podrobnih informacija o revizijskim postupcima i zahtjevima u pogledu potrebne dokumentacije u svrhu provjere podataka koje dostavljaju države članice i koji se upotrebljavaju za izračun financijskih ispravaka | X | | | | | |
| u vezi s ribarstvom: | | | | | | |
| 6. preporuka: da poveća usklađenost revizija sukladnosti koje je proveo GU MARE s međunarodnim revizijskim standardima. | X | | | | | |

Godina

Preporuka Suda

Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud

Provedeno u potpunosti

U provedbi

Nije provedeno

Više nije primjenjivo

Nedostatni dokazi

U većoj mjeri

U određenoj mjeri

2015.

7.67. Na temelju te provjere te nalaza i zaključaka za 2015. godinu Sud Komisiji u vezi s EFJP-om preporučuje sljedeće:

1. preporuka: da nastavi s naporima u pogledu praćenja slučajeva u kojima nacionalno zakonodavstvo nije u skladu sa zakonodavstvom EU-a, uz primjenu svih pravnih sredstava koja su joj na raspolaganju, a posebno obustave plaćanja

X

2. preporuka: da na godišnjoj razini prati rezultate procjena kvalitete LPIS-a koje obavljaju države članice te provjerava jesu li sve države članice koje nisu zadovoljile u okviru te procjene uistinu poduzele potrebne korektivne mjere

X

u vezi s ruralnim razvojem:

3. preporuka: da zajamči da svi akcijski planovi država članica za rješavanje pitanja pogrešaka u području ruralnog razvoja uključuju učinkovite mjere u vezi s javnom nabavom

X

u vezi s EFJP-om i ruralnim razvojem:

4. preporuka: da prati mjere i aktivno pruža potporu mjerama koje certifikacijska tijela poduzimaju radi poboljšanja svojega rada i metodologije u pogledu zakonitosti i pravilnosti rashoda kako bi Komisiji pružala pouzdane informacije za procjenu usklađene stope pogreške

X

5. preporuka: da ažurira priručnik o reviziji Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj uvrštavanjem podrobnih informacija o revizijskim postupcima i zahtjevima u pogledu potrebne dokumentacije u svrhu provjere podataka koje dostavljaju države članice i koji se upotrebljavaju za izračun financijskih ispravaka

X

u vezi s ribarstvom:

6. preporuka: da poveća usklađenost revizija sukladnosti koje je proveo GU MARE s međunarodnim revizijskim standardima.

X

---

POGLAVLJE 8.

Sigurnost i građanstvo

SADRŽAJ

| Uvod | 8.1.–8.5. |
| --- | --- |

| Kratak opis predmetnog naslova VFO-a | 8.2.–8.4. |
| --- | --- |

| Opseg revizije i revizijski pristup | 8.5. |
| --- | --- |

| Dio 1.: pravilnost transakcija | 8.6.–8.17. |
| --- | --- |

| Ispitivanje odabranih sustava | 8.8.–8.16. |
| --- | --- |

| Podijeljeno upravljanje FAMI-jem i FUS-om | 8.8.–8.10. |
| --- | --- |

| Izravno/neizravno upravljanje FAMI-jem i FUS-om | 8.11.–8.13. |
| --- | --- |

| Program „Hrana i hrana za životinje” | 8.14.–8.16. |
| --- | --- |

| Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja | 8.17. |
| --- | --- |

| Zaključak i preporuke | 8.18. |
| --- | --- |

| Dio 2.: uspješnost | 8.19.–8.20. |
| --- | --- |

Uvod

| 8.1. | U ovom poglavlju izneseni su nalazi Suda za naslov VFO-a „Sigurnost i građanstvo”. U
  okviru 8.1.
  prikazan je pregled glavnih aktivnosti i potrošnje sredstava u sklopu tog naslova za 2018. godinu.






  Okvir 8.1.


  Naslov VFO-a „Sigurnost i građanstvo” – detaljan prikaz za 2018.







  Detaljan prikaz plaćanja:





  Plaćanja i statistički skup obuhvaćen revizijom:










  (1) | Podatci obuhvaćaju rashode u vezi s potrošačima, pravosuđem, pravima, jednakošću i građanstvom. |
| --- | --- | --- |

8.1.

Okvir 8.1.

Naslov VFO-a „Sigurnost i građanstvo” – detaljan prikaz za 2018.

Detaljan prikaz plaćanja:

Image 54

Plaćanja i statistički skup obuhvaćen revizijom:

Image 55

(1)

Podatci obuhvaćaju rashode u vezi s potrošačima, pravosuđem, pravima, jednakošću i građanstvom.

| (2) | Predujmovi i poravnanja u skladu su s usklađenom definicijom povezanih transakcija (za pojedinosti vidi odlomak 13.
  priloga 1.1.
  ). |
| --- | --- |

(2)

Predujmovi i poravnanja u skladu su s usklađenom definicijom povezanih transakcija (za pojedinosti vidi odlomak 13.
  priloga 1.1.
  ).

| Izvor: | konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvor:

konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu.

Kratak opis predmetnog naslova VFO-a

| 8.2. | Ovim naslovom obuhvaćeno je nekoliko različitih politika čiji je zajednički cilj ojačati koncept europskog građanstva uspostavom područja slobode, pravde i sigurnosti bez unutarnjih granica. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Kao što je prikazano u
  okviru 8.1.
  , najveće rashodovno područje čine migracije i sigurnost. Većina je sredstava stoga potrošena u okviru dvaju fondova: Fonda za azil, migracije i integraciju (1) (FAMI) i Fonda za unutarnju sigurnost (FUS) (2). Većina sredstava iz FAMI-ja i FUS-a pod podijeljenim je upravljanjem država članica i Glavne uprave Komisije za migracije i unutarnje poslove (GU HOME). Cilj je FAMI-ja doprinijeti djelotvornom upravljanju migracijskim tokovima te omogućiti primjenu zajedničkog pristupa EU-a pitanjima azila i useljavanja. Cilj je FUS-a ostvariti visok stupanj sigurnosti u EU-u. Taj fond obuhvaća dva instrumenta (3): Instrument za granice i vize te Instrument za policijsku suradnju i upravljanje kriznim situacijama. Prvim se instrumentom pruža potpora za usklađene mjere upravljanja granicama i razvoj zajedničke vizne politike, dok je drugi usredotočen na suradnju među tijelima za izvršavanje zakonodavstva i na jačanje kapaciteta za upravljanje sigurnosnim rizicima i kriznim situacijama. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Još jedan znatan udio u proračunu ovog naslova čine sredstva za financiranje 13 decentraliziranih agencija (4) koje aktivno sudjeluju u ostvarenju ključnih prioriteta EU-a u područjima migracije i sigurnosti, pravosudne suradnje i zdravlja. Potom slijede program „Hrana i hrana za životinje”, čiji je cilj pobrinuti se za zaštitu zdravlja ljudi, životinja i biljaka u svim fazama lanca opskrbe hranom i „Kreativna Europa” – okvirni program EU-a za potporu kulturnom i audiovizualnom sektoru. Naposljetku, proračunom je obuhvaćen niz programa namijenjenih ostvarenju zajedničkog cilja jačanja područja sigurnosti i građanstva: riječ je o programima u vezi s pravosuđem, potrošačima te pravima, jednakošću i građanstvom. |
| --- | --- |

8.4.

Opseg revizije i revizijski pristup

| 8.5. | Primjenom revizijskog pristupa i metoda navedenih u
  prilogu 1.1.
  Sud je ispitao uzorak od 18 transakcija, koji je sastavljen kako bi Sudu omogućio stvaranje predodžbe o potrošnji sredstava iz proračuna u cjelini, a ne da bude reprezentativan za sve rashode u okviru ovog naslova VFO-a (tj. Sud nije procijenio ukupnu stopu pogreške u predmetnom naslovu). Takva je odluka donesena zbog relativno niske razine plaćanja za ovo područje politike 2018. godine (oko 2 % ukupnih rashoda iz proračuna EU-a). Uzorak se sastojao od sedam transakcija pod podijeljenim upravljanjem s državama članicama (5), šest pod izravnim upravljanjem Komisije, dviju pod neizravnim upravljanjem Komisije i triju koje su se odnosile na obračun predujmova agencijama. U vezi s naslovom „Sigurnost i građanstvo” za 2018. ispitano je i sljedeće:






  (a) | glavni sustavi kojima se služe GU HOME i države članice kako bi pružili jamstvo o pravilnosti plaćanja iz FAMI-ja i FUS-a te sustavi kojima se služi Glavna uprava Komisije za zdravlje i sigurnost hrane (GU SANTE) kako bi pružila jamstvo o pravilnosti plaćanja u okviru programa „Hrana i hrana za životinje” |
| --- | --- | --- |

8.5.

(a)

glavni sustavi kojima se služe GU HOME i države članice kako bi pružili jamstvo o pravilnosti plaćanja iz FAMI-ja i FUS-a te sustavi kojima se služi Glavna uprava Komisije za zdravlje i sigurnost hrane (GU SANTE) kako bi pružila jamstvo o pravilnosti plaćanja u okviru programa „Hrana i hrana za životinje”

| (b) | pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu GU-a HOME i GU-a SANTE i usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa, budućih ispravaka i povrata sredstava |
| --- | --- |

(b)

pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu GU-a HOME i GU-a SANTE i usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa, budućih ispravaka i povrata sredstava

| (c) | u 2. dijelu ovog poglavlja naglasak je na pokazateljima uspješnosti za FAMI i FUS. |
| --- | --- |

(c)

u 2. dijelu ovog poglavlja naglasak je na pokazateljima uspješnosti za FAMI i FUS.

Dio 1.: pravilnost transakcija

| 8.6. | Od 18 transakcija koje je Sud ispitao tri su (17 %) sadržavale pogreške, od kojih je jedna bila mjerljiva i iznad praga značajnosti od 2 %. Riječ je o transakciji pod podijeljenim upravljanjem u okviru FAMI-ja u Španjolskoj (stopa pogreške od 9,4 %), koja je objašnjena u
  okviru 8.2.
  Budući da uzorak nije zamišljen tako da bude reprezentativan za rashode u okviru ovog naslova, Sud nije izračunao ukupnu stopu pogreške.






  Okvir 8.2.


  Dokazi o uslugama usmenog prevođenja nisu uvijek dostatni






  U Španjolskoj se iz FAMI-ja pruža potpora nacionalnim tijelima u vezi s obradom zahtjeva za azil, i to sufinanciranjem usluga usmenog prevođenja za osobe koje traže međunarodnu zaštitu. Sud je provjerio evidenciju uzorka od deset sesija usmenog prevođenja kako bi se utvrdilo jesu li uvjeti za plaćanje bili ispunjeni. Utvrđeno je da evidencija za jednu sesiju nije bila usklađena s brojem prijavljenih sati, da u njoj nije bio naveden broj ljudi za koje se prevodilo te da je nije pravilno potvrdio odgovarajući službenik iz španjolske službe za azil. Troškovi za tu aktivnost stoga su bili prikazani višima od stvarnih. |
| --- | --- |

8.6.

Okvir 8.2.

Dokazi o uslugama usmenog prevođenja nisu uvijek dostatni

U Španjolskoj se iz FAMI-ja pruža potpora nacionalnim tijelima u vezi s obradom zahtjeva za azil, i to sufinanciranjem usluga usmenog prevođenja za osobe koje traže međunarodnu zaštitu. Sud je provjerio evidenciju uzorka od deset sesija usmenog prevođenja kako bi se utvrdilo jesu li uvjeti za plaćanje bili ispunjeni. Utvrđeno je da evidencija za jednu sesiju nije bila usklađena s brojem prijavljenih sati, da u njoj nije bio naveden broj ljudi za koje se prevodilo te da je nije pravilno potvrdio odgovarajući službenik iz španjolske službe za azil. Troškovi za tu aktivnost stoga su bili prikazani višima od stvarnih.

| 8.7. | Povrh toga, u vezi s dvjema transakcijama utvrđeno je da kriteriji za odabir i dodjelu nisu bili pravilno primijenjeni – prva transakcija odnosila se na dodjelu bespovratnih sredstava, a druga na ugovor o pružanju usluga. Nepridržavanje pravila odabira ponuditelja i pravila javne nabave može utjecati na prihvatljivost prijavljenih troškova i dovesti u pitanje dobro financijsko upravljanje rashodima EU-a: u
  okviru 8.3.
  opisano je na koji način.






  Okvir 8.3.


  Nedostatci u primjeni pravila javne nabave






  Na temelju zakonodavstva EU-a, troškovi korisnika sredstava EU-a moraju biti razumni, opravdani i usklađeni s načelom dobrog financijskog upravljanja, posebno u pogledu ekonomičnosti i učinkovitosti.
  U okviru programa „Culture” (Kultura) Izvršna agencija EU-a za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu dodijelila je jednom muzeju u Nizozemskoj bespovratna sredstva. U općim odredbama ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava bilo je navedeno da korisnik mora sklapati sve ugovore o nabavi robe ili usluga s ponuditeljem koji ponudi ili najnižu cijenu ili najveću vrijednost za uloženi novac.
  Sud je provjerio postupak javne nabave koji je korisnik pokrenuo u vezi s uređivanjem i objavljivanjem triju knjiga. Utvrđeno je da u pozivu na podnošenje ponuda nije bilo jasnih kriterija prihvatljivosti i kriterija dodjele, kao i da nije bilo navedeno hoće li se odluka o dodjeli temeljiti na najnižoj cijeni ili na najvećoj vrijednosti za uloženi novac. Usto, tijekom evaluacije ponuda korisnik je bez savjetovanja s ponuditeljem prilagodio cijenu jedne od ponuda te je primjenjivao kriterije dodjele koji nisu bili navedeni u pozivu na podnošenje ponuda.
  Slijedom toga, korisnik nije zajamčio da su rashodi koji su nastali na temelju tog ugovora bili razumni, opravdani ili usklađeni s načelom dobrog financijskog upravljanja.
  Agencija bi mogla spriječiti slične situacije u budućnosti davanjem još brojnijih i preciznijih smjernica korisnicima te provedbom strožih administrativnih provjera njihovih postupaka javne nabave. |
| --- | --- |

8.7.

Okvir 8.3.

Nedostatci u primjeni pravila javne nabave

Na temelju zakonodavstva EU-a, troškovi korisnika sredstava EU-a moraju biti razumni, opravdani i usklađeni s načelom dobrog financijskog upravljanja, posebno u pogledu ekonomičnosti i učinkovitosti.

U okviru programa „Culture” (Kultura) Izvršna agencija EU-a za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu dodijelila je jednom muzeju u Nizozemskoj bespovratna sredstva. U općim odredbama ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava bilo je navedeno da korisnik mora sklapati sve ugovore o nabavi robe ili usluga s ponuditeljem koji ponudi ili najnižu cijenu ili najveću vrijednost za uloženi novac.

Sud je provjerio postupak javne nabave koji je korisnik pokrenuo u vezi s uređivanjem i objavljivanjem triju knjiga. Utvrđeno je da u pozivu na podnošenje ponuda nije bilo jasnih kriterija prihvatljivosti i kriterija dodjele, kao i da nije bilo navedeno hoće li se odluka o dodjeli temeljiti na najnižoj cijeni ili na najvećoj vrijednosti za uloženi novac. Usto, tijekom evaluacije ponuda korisnik je bez savjetovanja s ponuditeljem prilagodio cijenu jedne od ponuda te je primjenjivao kriterije dodjele koji nisu bili navedeni u pozivu na podnošenje ponuda.

Slijedom toga, korisnik nije zajamčio da su rashodi koji su nastali na temelju tog ugovora bili razumni, opravdani ili usklađeni s načelom dobrog financijskog upravljanja.

Agencija bi mogla spriječiti slične situacije u budućnosti davanjem još brojnijih i preciznijih smjernica korisnicima te provedbom strožih administrativnih provjera njihovih postupaka javne nabave.

Ispitivanje odabranih sustava

Podijeljeno upravljanje FAMI-jem i FUS-om

| 8.8. | U četvrtoj godini sedmogodišnjeg programskog razdoblja države članice znatno su povećale stopu provedbe svojih nacionalnih programa. Međutim, iznos nepotrošenih sredstava i dalje se povećava te je moguće da, kako se programi bliže zaključenju, raste pritisak na nacionalna tijela.
  Okvir 8.4.
  sadržava pregled godišnjih plaćanja koja su države članice prikazivale u svojoj računovodstvenoj dokumentaciji od početka programskog razdoblja i podnosile Komisiji radi odobrenja i potom nadoknade.






  Okvir 8.4.


  Sve je više plaćanja za nacionalne programe u okviru FAMI-ja i FUS-a, ali i raspoloživi proračun nastavlja se povećavati















  (*) | Rashodi iz FAMI-ja/FUS-a nastali na razini država članica prijavljuju se Komisiji naredne godine, koja ih te godine i odobrava. Stoga izvršenje proračuna za 2018. koje obavlja Komisija uključuje rashode država članica iz 2017. |
| --- | --- | --- |

8.8.

Okvir 8.4.

Sve je više plaćanja za nacionalne programe u okviru FAMI-ja i FUS-a, ali i raspoloživi proračun nastavlja se povećavati

Image 56

(*)

Rashodi iz FAMI-ja/FUS-a nastali na razini država članica prijavljuju se Komisiji naredne godine, koja ih te godine i odobrava. Stoga izvršenje proračuna za 2018. koje obavlja Komisija uključuje rashode država članica iz 2017.

| Izvor: | Sud. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud.

| 8.9. | Sud je obavio reviziju sustava upravljanja i kontrole kojima se služi sedam tijela odgovornih za provedbu nacionalnih programa iz FAMI-ja/FUS-a u državama članicama (6). Cilj te revizije bio je potvrditi jesu li kontrole koje ta tijela primjenjuju primjerene u pogledu (a) odabira korisnika i dodjele bespovratnih sredstava, (b) provjere i potvrđivanja rashoda, (c) revizijskog traga i (d) pripreme godišnje računovodstvene dokumentacije (7). Sva tijela izradila su detaljne postupke koji su općenito bili dostatni za ispunjavanje zahtjeva iz propisa o FAMI-ju i FUS-u. Sud je također odabrao 70 spisa (deset za svako od posjećenih nacionalnih tijela) i ispitao jesu li se ti postupci pravilno provodili. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Revizijom su otkriveni sljedeći nedostatci:






  Okvir 8.5.


  Nedostatci sustava u vezi s FAMI-jem i FUS-om | Države članice | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nedostatak | Mogući učinak | |
| | (a) | Odabir korisnika i dodjela bespovratnih sredstava:
  Pri evaluaciji prijedloga aktivnosti u okviru FAMI-ja nadležno tijelo u Švedskoj nije rangiralo projekate ili postavilo prag ispod kojeg bi se projekti odbacivali. |

8.10.

Okvir 8.5.

Nedostatci sustava u vezi s FAMI-jem i FUS-om

Države članice

Nedostatak

Mogući učinak

(a)

Pri evaluaciji prijedloga aktivnosti u okviru FAMI-ja nadležno tijelo u Švedskoj nije rangiralo projekate ili postavilo prag ispod kojeg bi se projekti odbacivali.

Projekti manje učinkovitosti od željene

| (b) | Provjera i potvrđivanje rashoda:
  Tijekom terenskih posjeta korisnicima tijelo u Rumunjskoj zaduženo za nacionalni program u okviru FUS-a nije sustavno provjeravalo stvarno postojanje rashoda.
  Kontrole dvostrukog financiranja u Švedskoj nisu bile iscrpne.
  Kontrole koje su u Španjolskoj i Švedskoj obavljala tijela zadužena za nacionalni program u okviru FAMI-ja nisu bile dovoljne da bi zajamčile da korisnici poštuju pravila javne nabave na nacionalnoj razini i/ili razini EU-a. |
| --- | --- |

(b)

Tijekom terenskih posjeta korisnicima tijelo u Rumunjskoj zaduženo za nacionalni program u okviru FUS-a nije sustavno provjeravalo stvarno postojanje rashoda.

Kontrole dvostrukog financiranja u Švedskoj nisu bile iscrpne.

Kontrole koje su u Španjolskoj i Švedskoj obavljala tijela zadužena za nacionalni program u okviru FAMI-ja nisu bile dovoljne da bi zajamčile da korisnici poštuju pravila javne nabave na nacionalnoj razini i/ili razini EU-a.

Neotkrivanje neprihvatljivih rashoda i nepravilnosti u javnoj nabavi

| (c) | Revizijski trag:
  Tijelo u Njemačkoj zaduženo za nacionalni program u okviru FAMI-ja nije dostatno dokumentiralo rad evaluacijskog odbora koji je bio zadužen za dodjelu bespovratnih sredstava podnositeljima projekata. |
| --- | --- |

(c)

Tijelo u Njemačkoj zaduženo za nacionalni program u okviru FAMI-ja nije dostatno dokumentiralo rad evaluacijskog odbora koji je bio zadužen za dodjelu bespovratnih sredstava podnositeljima projekata.

Transparentnost postupka dodjele sredstava

| (d) | Priprema godišnje računovodstvene dokumentacije FAMI-ja/FUS-a:
  Tijelo u Belgiji zaduženo za nacionalni program u okviru FAMI-ja nije uspostavilo odgovarajuća IT rješenja za pohranu financijskih podataka koji se upotrebljavaju za pripremu godišnje računovodstvene dokumentacije.
  Postupci za pripremu godišnje računovodstvene dokumentacije FAMI-ja u Španjolskoj nisu uvijek bili primjereni da se spriječi da prijavljeni iznosi prekorače najvišu stopu sufinanciranja sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

(d)

Tijelo u Belgiji zaduženo za nacionalni program u okviru FAMI-ja nije uspostavilo odgovarajuća IT rješenja za pohranu financijskih podataka koji se upotrebljavaju za pripremu godišnje računovodstvene dokumentacije.

Postupci za pripremu godišnje računovodstvene dokumentacije FAMI-ja u Španjolskoj nisu uvijek bili primjereni da se spriječi da prijavljeni iznosi prekorače najvišu stopu sufinanciranja sredstvima EU-a.

Pouzdanost prijavljenih podataka

Izravno/neizravno upravljanje FAMI-jem i FUS-om

| 8.11. | Sud je pregledao interne postupke GU-a HOME za evaluaciju zahtjeva za bespovratna sredstva iz FAMI-ja i FUS-a (uključujući zahtjeve za pomoć za hitne slučajeve) i administrativne provjere tog GU-a za potvrđivanje zahtjeva korisnika za plaćanje. Sud je utvrdio da je njegovo upravljanje pozivima na podnošenje prijedloga i zahtjevima za bespovratna sredstva djelotvorno: podnositelji prijedloga dobivaju odgovarajuće upute i u potpunosti se obavještavaju o odlukama o dodjeli te se preporuke evaluacijskog odbora općenito uzimaju u obzir prije potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | Kad je riječ o provjeri i odobravanju zahtjeva za plaćanje, utvrđeno je da GU HOME ima sveobuhvatnu strategiju kontrola na temelju rizičnosti, koja uključuje standardne ex ante provjere, dubinske provjere dokumentacije i ex post revizije. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Međutim, revizijom su također otkriveni određeni nedostatci, koji su prikazani u sljedećoj tablici:






  Okvir 8.6.


  Nedostatci sustava u vezi s FAMI-jem i FUS-om | Komisija | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nedostatak | Mogući učinak | |
| | (a) | Kašnjenja pri usvajanju godišnjih programa rada, evaluaciji zahtjeva za bespovratna sredstva i potpisivanju sporazuma o bespovratnim sredstvima |

8.13.

Okvir 8.6.

Nedostatci sustava u vezi s FAMI-jem i FUS-om

Komisija

Nedostatak

Mogući učinak

(a)

Kašnjenja pri usvajanju godišnjih programa rada, evaluaciji zahtjeva za bespovratna sredstva i potpisivanju sporazuma o bespovratnim sredstvima

Zakašnjela provedba financiranih projekata, koji pak mogu biti manje djelotvornosti od željene

| (b) | Dio bespovratnih sredstava za pomoć za hitne slučajeve dodijeljen je bez prikupljanja svih informacija potrebnih za obavljanje iscrpne evaluacije nužnosti i razumnosti aktivnosti ili troškova |
| --- | --- |

(b)

Dio bespovratnih sredstava za pomoć za hitne slučajeve dodijeljen je bez prikupljanja svih informacija potrebnih za obavljanje iscrpne evaluacije nužnosti i razumnosti aktivnosti ili troškova

Projekti manje djelotvornosti od željene

| (c) | Evaluacija određenih prijedloga nije uvijek bila sasvim u skladu s internim smjernicama Komisije |
| --- | --- |

(c)

Evaluacija određenih prijedloga nije uvijek bila sasvim u skladu s internim smjernicama Komisije

Projekti manje djelotvornosti od željene

| (d) | Komisija pri provedbi ex ante administrativnih provjera zahtjeva za plaćanje nije na odgovarajući način pregledala popratnu dokumentaciju o javnoj nabavi koju je zatražila od korisnika |
| --- | --- |

(d)

Komisija pri provedbi ex ante administrativnih provjera zahtjeva za plaćanje nije na odgovarajući način pregledala popratnu dokumentaciju o javnoj nabavi koju je zatražila od korisnika

Neotkrivanje neprihvatljivih rashoda i nepravilnosti u javnoj nabavi

Program „Hrana i hrana za životinje”

| 8.14. | Sud je pregledao interne postupke GU-a SANTE za evaluaciju i odobravanje nacionalnih programa i hitnih mjera u okviru Uredbe o hrani i hrani za životinje (8) te administrativne provjere koje taj GU obavlja prije prihvaćanja i potvrđivanja zahtjeva za plaćanje koje podnesu države članice. Ustanovljeno je da su kontrole koje GU obavlja u tom pogledu primjerene. |
| --- | --- |

8.14.

| 8.15. | Revizijskim aktivnostima Suda utvrđeno je da se primjena bespovratnih sredstava prati tijekom cijele godine i da Komisija prihvaća privremena izvješća, završna izvješća i zahtjeve za plaćanje u propisanim rokovima i u skladu s vlastitim internim postupcima. Kad je riječ o potvrđivanju zahtjeva za plaćanje, GU SANTE je izradio sveobuhvatan okvir za kontrole na temelju rizičnosti, koji uključuje standardne ex ante provjere, dubinske provjere dokumentacije, ex ante terenske provjere i ex post revizije. |
| --- | --- |

8.15.

| 8.16. | Međutim, revizijskim aktivnostima Suda otkriveni su sljedeći nedostatci:






  Okvir 8.7.


  Nedostatci sustava u kontrolama u vezi s hranom i hranom za životinje | Komisija | |
| --- | --- | --- | --- |
| | Nedostatak | Mogući učinak | |
| | (a) | Komisija nije preispitala jedinične troškove i gornje granice koje primjenjuje pri odobravanju nacionalnih programskih proračunskih sredstava. Prema relevantnoj odluci Komisije to je trebala učiniti 2016. godine. Stoga su se bespovratna sredstva dodijeljena 2017. i 2018. temeljila na zastarjelim podatcima. |

8.16.

Okvir 8.7.

Nedostatci sustava u kontrolama u vezi s hranom i hranom za životinje

Komisija

Nedostatak

Mogući učinak

(a)

Komisija nije preispitala jedinične troškove i gornje granice koje primjenjuje pri odobravanju nacionalnih programskih proračunskih sredstava. Prema relevantnoj odluci Komisije to je trebala učiniti 2016. godine. Stoga su se bespovratna sredstva dodijeljena 2017. i 2018. temeljila na zastarjelim podatcima.

Odobrena proračunska sredstva ne odražavaju stvarne troškove

| (b) | Komisija pri provedbi dubinskih ex ante administrativnih provjera zahtjeva za plaćanje nije na odgovarajući način pregledala popratnu dokumentaciju o javnoj nabavi koju je zatražila od korisnika |
| --- | --- |

(b)

Komisija pri provedbi dubinskih ex ante administrativnih provjera zahtjeva za plaćanje nije na odgovarajući način pregledala popratnu dokumentaciju o javnoj nabavi koju je zatražila od korisnika

Neotkrivanje neprihvatljivih rashoda i nepravilnosti u javnoj nabavi

Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja

| 8.17. | Sud je pregledao godišnja izvješća o radu GU-a HOME i GU-a SANTE, no nije pronašao informacije koje bi proturječile nalazima Suda. Međutim, ograničeni uzorak za 2019. (od samo 18 transakcija) Sudu nije dovoljan za usporedbu njegovih revizijskih rezultata s informacijama o pravilnosti rashoda koje su ta dva GU-a navela u svojim izvješćima. |
| --- | --- |

8.17.

Zaključak i preporuke

| 8.18. | Zbog opsega revizije za ovaj naslov VFO-a (vidi odlomak 8.5.) ne može se donijeti kvantificirani zaključak o stopi pogreške. Unatoč tome, Sud je na temelju svojih revizijskih aktivnosti istaknuo jedno glavno područje u kojem ima prostora za poboljšanje: |
| --- | --- |

8.18.

Preporuka 8.1. – Kontrole javne nabave

Na temelju svojih nalaza za 2018. godinu Sud preporučuje Komisiji da se pri provedbi administrativnih provjera zahtjeva za plaćanje pobrine za to da sustavno upotrebljava dokumentaciju koju je zatražila od korisnika bespovratnih sredstava kako bi se na odgovarajući način ispitale zakonitost i pravilnost postupaka javne nabave koje su ti korisnici proveli.

Komisija bi također trebala naložiti tijelima država članica zaduženima za nacionalne programe u okviru FAMI-ja i FUS-a da pri obavljanju administrativnih provjera vlastitih zahtjeva za plaćanje na primjeren način provjere zakonitost i pravilnost postupaka javne nabave koje provode korisnici tih fondova.

Preporučeni rok provedbe: kraj 2020.

Dio 2.: uspješnost

| 8.19. | Sud je ove godine uz provjeru pravilnosti obavio i procjenu aspekata uspješnosti za tri transakcije od njih sedam iz uzorka transakcija iz FAMI-ja/FUS-a pod podijeljenim upravljanjem. Odabrana su tri projekta koja su dovršena ili gotovo dovršena te su obavljene terenske provjere u državama članicama. |
| --- | --- |

8.19.

| 8.20. | Zajednički pokazatelji ostvarenja za nacionalne programe koji su propisani uredbama o FAMI-ju i FUS-u često su općenite naravi te ih je na razini projekata u relevantnim slučajevima potrebno detaljnije odrediti.






  — | U jednom od projekata u okviru FAMI-ja (usluge usmenog prevođenja za osobe koje traže status izbjeglica) ustanovljeno je da to nije učinjeno. Relevantna tijela prikupljala su samo informacije o tome koliko su puta upotrijebljene usluge usmenog prevoditelja i nisu imala podatke o jezicima koji su se najviše upotrebljavali ili bili najpotrebniji, odnosno o dostupnosti usluga usmenog prevođenja ovisno o lokaciji i jeziku. |
| --- | --- | --- |

8.20.

—

U jednom od projekata u okviru FAMI-ja (usluge usmenog prevođenja za osobe koje traže status izbjeglica) ustanovljeno je da to nije učinjeno. Relevantna tijela prikupljala su samo informacije o tome koliko su puta upotrijebljene usluge usmenog prevoditelja i nisu imala podatke o jezicima koji su se najviše upotrebljavali ili bili najpotrebniji, odnosno o dostupnosti usluga usmenog prevođenja ovisno o lokaciji i jeziku.

| — | Kad je riječ o jednom projektu u okviru FUS-a, iako zajednički pokazatelji ostvarenja za njega uopće nisu bili relevantni, nadležno tijelo nije ih zamijenilo pokazateljima povezanima s projektom. Cilj je projekta bio zajamčiti da je komunikacijska oprema kojom se koristi granična policija u funkciji 24 sata na dan. Korisnik nije uspostavio ništa što bi pokazivalo koliko je vremena sustav bio izvan funkcije ili čime bi se mjerile promjene vremena izvan funkcije nakon provedbe aktivnosti financirane iz FUS-a. |
| --- | --- |

—

Kad je riječ o jednom projektu u okviru FUS-a, iako zajednički pokazatelji ostvarenja za njega uopće nisu bili relevantni, nadležno tijelo nije ih zamijenilo pokazateljima povezanima s projektom. Cilj je projekta bio zajamčiti da je komunikacijska oprema kojom se koristi granična policija u funkciji 24 sata na dan. Korisnik nije uspostavio ništa što bi pokazivalo koliko je vremena sustav bio izvan funkcije ili čime bi se mjerile promjene vremena izvan funkcije nakon provedbe aktivnosti financirane iz FUS-a.

U obama slučajevima bilo je teško točno izmjeriti učinak projekta.

---

(1)  Pravni akt o uspostavi FAMI-ja dostupan je na internetskim stranicama Eur-Lex.

(2)  Ta dva fonda zamijenila su program SOLID koji se provodio u prethodnom programskom razdoblju.

(3)  Pravni akti o uspostavi tih instrumenata dostupni su na internetskim stranicama Eur-Lex: Instrument za granice i vize, Instrument za policijsku suradnju i upravljanje kriznim situacijama.

(4)  Zdravlje: ECDC, EFSA, EMA, ECHA – biocidi. Unutarnji poslovi: Frontex, EASO, Europol, CEPOL, eu-LISA, EMCDDA. Pravosuđe: Eurojust, FRA, EIGE. Posebna godišnja izvješća s mišljenjem Suda o zakonitosti i pravilnosti poslovanja svake od tih agencija dostupna su na internetskim stranicama Suda.

(5)  U Belgiji, Njemačkoj, Grčkoj, Španjolskoj, Litvi, Rumunjskoj i Švedskoj.

(6)  Belgija, Njemačka, Španjolska, Grčka i Švedska za FAMI, Litva i Rumunjska za FUS.

(7)  Ključni zahtjevi u pogledu kontrola za nadležna tijela u državama članicama – vidi Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2017/646.

(8)  Uredba (EU) br. 652/2014 dostupna je na internetskim stranicama Eur-Lex.

---

POGLAVLJE 9.

Globalna Europa

SADRŽAJ

| Uvod | 9.1.–9.7. |
| --- | --- |

| Kratak opis područja „Globalna Europa” | 9.3.–9.5. |
| --- | --- |

| Opseg revizije i revizijski pristup | 9.6.–9.7. |
| --- | --- |

| Dio 1. – Pravilnost transakcija | 9.8.–9.21. |
| --- | --- |

| Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja | 9.14.–9.21. |
| --- | --- |

| Studija o stopi preostale pogreške za 2018. koju je izradio GU NEAR | 9.14.–9.17. |
| --- | --- |

| Godišnje izvješće o radu GU-a ECHO | 9.18.–9.20. |
| --- | --- |

| Godišnje izvješće o radu GU-a DEVCO i studija o stopi preostale pogreške | 9.21. |
| --- | --- |

| Zaključci i preporuke | 9.22.–9.24. |
| --- | --- |

| Preporuke | 9.23.–9.24. |
| --- | --- |

| Dio 2. – Uspješnost | 9.25.–9.27. |
| --- | --- |

| Prilog 9.1. – | Operativni rashodi za 2018. po delegacijama |
| --- | --- |

Prilog 9.1. –

| Prilog 9.2. – | Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za područje „Globalna Europa” |
| --- | --- |

Prilog 9.2. –

Uvod

| 9.1. | U ovom poglavlju izneseni su nalazi Suda za naslov VFO-a „Globalna Europa”. U
  okviru 9.1.
  prikazan je pregled glavnih aktivnosti i potrošnje sredstava u okviru tog naslova za 2018. godinu.






  Okvir 9.1.


  Naslov VFO-a „Globalna Europa” – detaljan prikaz za 2018.


















  (1) | Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1.
  ). |
| --- | --- | --- |

9.1.

Okvir 9.1.

Naslov VFO-a „Globalna Europa” – detaljan prikaz za 2018.

Image 57

Image 58

(1)

Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1.
  ).

| Izvor: | konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvor:

konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu.

| 9.2. | U
  dijelu 1.
  ovog poglavlja izneseni su nalazi Suda o pravilnosti, dok se u
  dijelu 2.
  naglasak stavlja na uspješnost. |
| --- | --- |

9.2.

Kratak opis područja „Globalna Europa”

| 9.3. | Područje „Globalna Europa” obuhvaća rashode za cjelokupno vanjsko djelovanje (vanjsku politiku) koje se financira iz općeg proračuna EU-a. Te se politike provode sa sljedećim ciljevima:






  — | promicanje vrijednosti EU-a u inozemstvu kao što su demokracija, vladavina prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda |
| --- | --- | --- |

9.3.

—

promicanje vrijednosti EU-a u inozemstvu kao što su demokracija, vladavina prava te poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda

| — | rad na rješavanju najvažnijih globalnih problema, kao što su klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti |
| --- | --- |

—

rad na rješavanju najvažnijih globalnih problema, kao što su klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti

| — | jačanje utjecaja razvojne suradnje EU-a, čiji je cilj doprinijeti iskorjenjivanju siromaštva i promicanju blagostanja |
| --- | --- |

—

jačanje utjecaja razvojne suradnje EU-a, čiji je cilj doprinijeti iskorjenjivanju siromaštva i promicanju blagostanja

| — | promicanje stabilnosti i sigurnosti u državama kandidatkinjama i susjednim zemljama |
| --- | --- |

—

promicanje stabilnosti i sigurnosti u državama kandidatkinjama i susjednim zemljama

| — | jačanje europske solidarnosti nakon prirodnih nepogoda ili katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem |
| --- | --- |

—

jačanje europske solidarnosti nakon prirodnih nepogoda ili katastrofa izazvanih ljudskim djelovanjem

| — | unaprjeđivanje postupaka sprječavanja i rješavanja sukoba, očuvanje mira, jačanje međunarodne sigurnosti i promicanje međunarodne suradnje |
| --- | --- |

—

unaprjeđivanje postupaka sprječavanja i rješavanja sukoba, očuvanje mira, jačanje međunarodne sigurnosti i promicanje međunarodne suradnje

| — | promicanje interesa EU-a i zajedničkih interesa u inozemstvu podupiranjem vanjske dimenzije politika EU-a. |
| --- | --- |

—

promicanje interesa EU-a i zajedničkih interesa u inozemstvu podupiranjem vanjske dimenzije politika EU-a.

| 9.4. | Najvažniju ulogu u izvršenju proračuna za vanjsko djelovanje imaju Glavna uprava za međunarodnu suradnju i razvoj (GU DEVCO), Glavna uprava za susjedsku politiku i pregovore o proširenju (GU NEAR), Glavna uprava za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći (GU ECHO) te Služba za instrumente vanjske politike (FPI). |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Plaćanja za područje „Globalna Europa” 2018. godine iznosila su 9,5 milijardi eura (1) te su se izvršavala iz nekoliko instrumenata (vidjeti
  okvir 9.1.
  ) i primjenom različitih metoda (2) u više od 150 zemalja (vidjeti
  prilog 9.1.
  ). |
| --- | --- |

9.5.

Opseg revizije i revizijski pristup

| 9.6. | Primjenom revizijskog pristupa i metoda koji su pojašnjeni u
  prilogu 1.1.
  Sud je ispitao uzorak od 58 transakcija, kao i dodatnih šest transakcija koje su preuzete iz studija o stopi preostale pogreške (3) i odgovarajuće usklađene (4). Uzorak transakcija sastavljen je kako bi Sudu omogućio stvaranje predodžbe o potrošnji sredstava tijekom 2018. iz proračuna u cjelini, a ne da bude reprezentativan za rashode u okviru ovog naslova VFO-a. Broj transakcija obuhvaćenih revizijom nije bio dovoljan da se procijeni stopa pogreške (5). Slijedom toga, Sud nije izračunao stopu pogreške za ovaj naslov VFO-a. |
| --- | --- |

9.6.

| 9.7. | Sud je za naslov „Globalna Europa” u 2018. ispitao i sljedeće:






  (a) | pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu GU-a ECHO i GU-a DEVCO (6) i usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa, budućih ispravaka i povrata sredstava |
| --- | --- | --- |

9.7.

(a)

pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu GU-a ECHO i GU-a DEVCO (6) i usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa, budućih ispravaka i povrata sredstava

| (b) | za
  dio 2.
  ovog poglavlja, aspekt uspješnosti 15 projekata koji su se provodili u četiri delegacije EU-a (7). 12 od tih projekata proveo je GU NEAR, a preostala tri GU DEVCO. |
| --- | --- |

(b)

za
  dio 2.
  ovog poglavlja, aspekt uspješnosti 15 projekata koji su se provodili u četiri delegacije EU-a (7). 12 od tih projekata proveo je GU NEAR, a preostala tri GU DEVCO.

Dio 1. – Pravilnost transakcija

| 9.8. | Od 58 ispitanih transakcija, u njih 11 (19 %) postojala je pogreška. Sud je utvrdio pet mjerljivih pogrešaka koje su imale financijski učinak na iznose koji su se teretili na proračun EU-a. Također je utvrđeno šest slučajeva nepridržavanja pravnih i financijskih odredbi, posebice pravila javne nabave. Tijekom ispitivanja pravilnosti transakcija Sud je utvrdio primjere djelotvornih provjera u okviru vanjske kontrole, od kojih je jedan opisan u
  okviru 9.2.
  Sud također iznosi nalaz o neprihvatljivim rashodima (vidjeti
  okvir 9.3.
  ) i još jedan nalaz o nepridržavanju postupaka dodjele ugovora (vidjeti
  okvir 9.4.
  ).






  Okvir 9.2.


  Važnost djelotvornosti kontrolnih provjera koje obavlja Komisija






  GU NEAR
  Sud je proveo reviziju rashoda koje je jedna nevladina organizacija prijavila u okviru ugovora o bespovratnim sredstvima koji je sklopila s Komisijom i kojim je upravljala relevantna delegacija EU-a. Toj nevladinoj organizaciji dodijeljen je ugovor za predlaganje niza zakonodavnih izmjena kojima bi se optimizirali državni prihodi od proizvodnje ugljikovodika. Bespovratna sredstva EU-a iznosila su 200 000  eura.
  Financijskom revizijom koju je na završetku projekta u ime Komisije obavio vanjski revizor utvrđeni su neprihvatljivi rashodi u visini od 9 650  eura koji su nastali zbog primjene netočnog deviznog tečaja. Komisija je izdala nalog za povrat sredstava kako bi se ta pogreška ispravila. |
| --- | --- |

9.8.

Okvir 9.2.

Važnost djelotvornosti kontrolnih provjera koje obavlja Komisija

GU NEAR

Sud je proveo reviziju rashoda koje je jedna nevladina organizacija prijavila u okviru ugovora o bespovratnim sredstvima koji je sklopila s Komisijom i kojim je upravljala relevantna delegacija EU-a. Toj nevladinoj organizaciji dodijeljen je ugovor za predlaganje niza zakonodavnih izmjena kojima bi se optimizirali državni prihodi od proizvodnje ugljikovodika. Bespovratna sredstva EU-a iznosila su 200 000  eura.

Financijskom revizijom koju je na završetku projekta u ime Komisije obavio vanjski revizor utvrđeni su neprihvatljivi rashodi u visini od 9 650  eura koji su nastali zbog primjene netočnog deviznog tečaja. Komisija je izdala nalog za povrat sredstava kako bi se ta pogreška ispravila.

| Okvir 9.3.


  Uključivanje neprihvatljivih rashoda u zahtjev za povrat troškova






  GU DEVCO
  Sud je proveo reviziju rashoda koje je jedna međunarodna organizacija prijavila u okviru sporazuma o delegiranju koji je sklopila s Komisijom. Mjera se provodila pod nazivom „Global Alliance on Health and Pollution” (Globalni savez u području zdravlja i onečišćenja) te joj je svrha bila ublažiti izloženost toksičnim tvarima u zemljama s niskim i srednje visokim dohotkom.
  Ukupni procijenjeni proračun za tu mjeru iznosio je više od 6 milijuna eura, pri čemu je najveći mogući doprinos EU-a utvrđen na 5 milijuna eura.
  Popratni dokumenti pokazuju da se na teret projekta kupila 31 zrakoplovna karta u ukupnoj vrijednosti od 13 300  eura za odmor osoblja na Jamajci. Ti troškovi nisu bili planirani u okviru projekta te su neprihvatljivi jer nisu u skladu s pravilima o prihvatljivosti. |
| --- |

Okvir 9.3.

Uključivanje neprihvatljivih rashoda u zahtjev za povrat troškova

GU DEVCO

Sud je proveo reviziju rashoda koje je jedna međunarodna organizacija prijavila u okviru sporazuma o delegiranju koji je sklopila s Komisijom. Mjera se provodila pod nazivom „Global Alliance on Health and Pollution” (Globalni savez u području zdravlja i onečišćenja) te joj je svrha bila ublažiti izloženost toksičnim tvarima u zemljama s niskim i srednje visokim dohotkom.

Ukupni procijenjeni proračun za tu mjeru iznosio je više od 6 milijuna eura, pri čemu je najveći mogući doprinos EU-a utvrđen na 5 milijuna eura.

Popratni dokumenti pokazuju da se na teret projekta kupila 31 zrakoplovna karta u ukupnoj vrijednosti od 13 300  eura za odmor osoblja na Jamajci. Ti troškovi nisu bili planirani u okviru projekta te su neprihvatljivi jer nisu u skladu s pravilima o prihvatljivosti.

| Okvir 9.4.


  Nepridržavanje postupaka dodjele ugovora






  GU NEAR
  U skladu s Financijskom uredbom EU-a na dodjelu bespovratnih sredstava primjenjuju se načela transparentnosti i jednakog postupanja.
  Sud je preispitao proces u okviru kojeg je Komisija objavila poziv na iskaz interesa za popravak mostova preko rijeka Sjeverni Donjec i Borovaja u Ukrajini. Proračun projekta iznosio je 2 milijuna eura.
  Sud je tijekom revizije utvrdio da je Komisija objavila poziv na iskaz interesa bez jasnih kriterija za dodjelu, što je dovelo do uporabe nepotpune tablice za evaluaciju.
  Odbor za evaluaciju nije poštovao postupke za obavještavanje neuspješnih podnositelja prijedloga jer ih nije obavijestio o bodovima, razlozima zbog kojih je njihov prijedlog odbijen, niti o pravnom lijeku u slučaju osporavanja odluke o dodjeli.
  U ovom slučaju Komisija nije poštovala načela transparentnosti i jednakog postupanja. |
| --- |

Okvir 9.4.

Nepridržavanje postupaka dodjele ugovora

GU NEAR

U skladu s Financijskom uredbom EU-a na dodjelu bespovratnih sredstava primjenjuju se načela transparentnosti i jednakog postupanja.

Sud je preispitao proces u okviru kojeg je Komisija objavila poziv na iskaz interesa za popravak mostova preko rijeka Sjeverni Donjec i Borovaja u Ukrajini. Proračun projekta iznosio je 2 milijuna eura.

Sud je tijekom revizije utvrdio da je Komisija objavila poziv na iskaz interesa bez jasnih kriterija za dodjelu, što je dovelo do uporabe nepotpune tablice za evaluaciju.

Odbor za evaluaciju nije poštovao postupke za obavještavanje neuspješnih podnositelja prijedloga jer ih nije obavijestio o bodovima, razlozima zbog kojih je njihov prijedlog odbijen, niti o pravnom lijeku u slučaju osporavanja odluke o dodjeli.

U ovom slučaju Komisija nije poštovala načela transparentnosti i jednakog postupanja.

| 9.9. | Kada se financijska sredstva EU-a troše u obliku proračunske potpore i izvršavaju u okviru projekata s više donatora u kojima se primjenjuje „teoretski pristup” (vidjeti odlomak 9.12.), stopa pogreške u povezanim transakcijama je niska. Sud je 2018. ispitao 13 transakcija iz projekata s više donatora u kojima se primjenjivao „teoretski pristup” i dvije transakcije proračunske potpore te je utvrdio pogrešku u jednoj od transakcija iz projekata s više donatora. |
| --- | --- |

9.9.

| 9.10. | Proračunska potpora financijski je doprinos općem proračunu države ili proračunu predmetne države za određenu politiku ili cilj. Plaćanja proračunske potpore financirana iz općeg proračuna 2018. godine iznosila su 885 milijuna eura. Sud je ispitao je li se Komisija pridržavala uvjeta za isplatu proračunske potpore partnerskim zemljama te je li prije isplate sredstava provjeravala jesu li ispunjeni opći uvjeti prihvatljivosti (kao što je zadovoljavajući napredak u području upravljanja financijama u javnom sektoru). |
| --- | --- |

9.10.

| 9.11. | Međutim, budući da zakonske odredbe ostavljaju mnogo prostora za tumačenje, Komisija je vrlo fleksibilna pri donošenju odluka o tome je li određena zemlja korisnica ispunila opće uvjete (8). |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | U okviru „teoretskog pristupa”, kada se doprinosi Komisije projektima s više donatora objedine s doprinosima drugih donatora i kada ih se ne namijeni za posebne, točno određene stavke rashoda, Komisija pretpostavlja da se postupa u skladu s pravilima EU-a u pogledu prihvatljivosti dok god tako objedinjeni iznos sadržava dovoljno prihvatljivih rashoda da se njima pokrije doprinos EU-a. Sud je pri obavljanju dokaznog ispitivanja uzeo u obzir taj pristup.
  Plaćanja međunarodnim organizacijama iz općeg proračuna 2018. godine iznosila su 2,6 milijardi eura. Sud ne može navesti na koliki se dio tog iznosa primjenjuje teoretski pristup jer Komisija ne prati zasebno taj iznos. |
| --- | --- |

9.12.

Plaćanja međunarodnim organizacijama iz općeg proračuna 2018. godine iznosila su 2,6 milijardi eura. Sud ne može navesti na koliki se dio tog iznosa primjenjuje teoretski pristup jer Komisija ne prati zasebno taj iznos.

| 9.13. | Kad je riječ o tri transakcije koje su izvršile međunarodne organizacije (Fond Ujedinjenih naroda za djecu (Unicef) i Svjetski program za hranu (WFP)), Sud je naišao na nedostatnu razinu suradnje kad mu je trebalo pravodobno dostaviti ključne popratne dokumente. To je znatno utjecalo na planiranje revizija Suda tijekom 2018. Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (9) utvrđuje se da Sud ima pravo na uvid u sve dokumente i informacije koji su mu potrebni za obavljanje njegovih zadataka. U mišljenju br. 10/2018 (10) Sud je preporučio Komisiji da razmotri mogućnost dodatnog poticanja međunarodnih organizacija da ispune obvezu dostavljanja potrebne dokumentacije Sudu kako bi Sud mogao dovršiti revizije. |
| --- | --- |

9.13.

Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja

Studija o stopi preostale pogreške za 2018. koju je izradio GU NEAR

| 9.14. | Tijekom 2018. vanjski pružatelj usluga proveo je četvrtu studiju o stopi preostale pogreške za GU NEAR. Svrha studije bila je procijeniti koliko pogrešaka u području nadležnosti GU-a NEAR nije spriječeno ili je otkriveno i nije ispravljeno u okviru sustava GU -a NEAR za unutarnju kontrolu. Ta je studija važan element na kojem se temelji izjava o jamstvu glavnog direktora. |
| --- | --- |

9.14.

| 9.15. | U studiji je ispitan reprezentativni uzorak transakcija izvršenih na temelju ugovora zaključenih između rujna 2017. i kolovoza 2018. (vidjeti
  okvir 9.5.
  ). GU NEAR prilagođava svoju metodologiju od 2012. godine kada ju je prvi puta izradio.






  Okvir 9.5.
















  Izvor: | Europski revizorski sud. |
| --- | --- | --- |

9.15.

Okvir 9.5.

Image 59

Izvor:

Europski revizorski sud.

| 9.16. | GU NEAR prikazao je rezultate studije o stopi preostale pogreške za 2018. godinu u svojem godišnjem izvješću o radu. Ukupna stopa preostale pogreške za taj GU procijenjena na 0,72 %, što znači da ne prelazi prag značajnosti od 2 % koji je odredila Komisija. |
| --- | --- |

9.16.

| 9.17. | Tijekom pregleda studije o stopi preostale pogreške Sud je utvrdio da, kako je navedeno u godišnjem izvješću Suda za 2016., postoji prostor za poboljšanje stupnja slobodne prosudbe koju revizori mogu primijeniti pri procjeni pogreške za pojedinačne transakcije. Osim toga, Sud je utvrdio da se udvostručio broj transakcija za koje nije obavljeno dokazno ispitivanje zbog potpunog oslanjanja na prethodno obavljene kontrole (11). Svrha je studije o stopi preostale pogreške mjeriti „pogreške koje su promaknule svim kontrolama u svrhu sprječavanja, otkrivanja i ispravljanja”. S obzirom na to da se u potpunosti oslanja na rezultate prethodnih kontrola za 23,6 % (12) uzorkovanih transakcija, takve se pogreške ne mjere stopom preostale pogreške. Prekomjerno oslanjanje na revizije koje su obavila druga tijela moglo bi imati učinak na stopu preostale pogreške, pa tako i utjecati na glavni cilj studije o stopi preostale pogreške. |
| --- | --- |

9.17.

Godišnje izvješće o radu GU-a ECHO

| 9.18. | Za financijsku godinu 2018. Sud je pregledao godišnje izvješće o radu GU-a ECHO za 2018. |
| --- | --- |

9.18.

| 9.19. | GU ECHO procijenio je sveukupni rizični iznos u trenutku plaćanja za rashode koji su prihvaćeni 2018. (1,8 milijardi eura) na 12,5 milijuna eura (0,69 % prihvaćenih rashoda za 2018.). GU ECHO procijenio je da će se 7,2 milijuna eura (57,8 %) od tog ukupnog rizičnog iznosa ispraviti provjerama koje će provesti u narednim godinama. Na temelju toga glavni direktor podnio je izjavu da je financijska izloženost te glavne uprave bila ispod praga značajnosti od 2 %. S obzirom na to da Sud ne raspolaže reprezentativnim uzorkom za procjenu stope pogreške za naslov VFO-a „Globalna Europa”, nije u položaju utvrditi je li ta izjava u skladu s rezultatima revizijskih aktivnosti Suda. Nadalje, tek se mali dio provjera koje je Sud obavio (17 %) odnosi na transakcije za koje je bio odgovoran GU ECHO. |
| --- | --- |

9.19.

| 9.20. | Kad je riječ o korektivnom kapacitetu GU-a ECHO, Sud je utvrdio da – unatoč nastojanjima GU-a ECHO da u izračun ne uključi povrate pretfinanciranja, obustavljene naloge za povrat i prihode od kamata – na brojčanu vrijednost za 2018. utječu neotkrivene pogreške koje dovode do prikazivanja korektivnog kapaciteta te glavne uprave većim nego u stvarnosti. Iako je teško kvantificirati razmjer tog nedostatka, on ne utječe na jamstvo ravnatelja glavnog direktora. |
| --- | --- |

9.20.

Godišnje izvješće o radu GU-a DEVCO i studija o stopi preostale pogreške

| 9.21. | Ispitivanje godišnjeg izvješća o radu GU-a DEVCO za 2018. i njegove studije o stopi preostale pogreške detaljno je prikazano u godišnjem izvješću Suda o 8., 9., 10. i 11. europskom razvojnom fondu (vidjeti odlomke 28. – 37.). |
| --- | --- |

9.21.

Zaključci i preporuke

| 9.22. | Uzorak transakcija sastavljen je tako da omogući Sudu stvaranje predodžbe o potrošnji sredstava tijekom 2018. godine iz proračuna kao cjeline, a ne da bude reprezentativan za rashode u okviru ovog naslova VFO-a. Broj transakcija obuhvaćenih revizijom nije bio dovoljan da se procijeni stopa pogreške. Slijedom toga, Sud nije izračunao stopu pogreške za ovaj naslov VFO-a (vidjeti odlomak 9.6.). Unatoč tome, ispitivanjem transakcija i sustava koje je Sud proveo istaknuta su tri područja u kojima ima prostora za poboljšanje. |
| --- | --- |

9.22.

Preporuke

| 9.23. | U
  prilogu 9.2.
  prikazani su nalazi praćenja provedbe triju preporuka koje je Sud iznio u svojem godišnjem izvješću za 2015. godinu (13). Komisija je dvije preporuke provela u potpunosti, a jednu djelomično. |
| --- | --- |

9.23.

| 9.24. | Na temelju nalaza za 2018. godinu Sud preporučuje Komisiji sljedeće: |
| --- | --- |

9.24.

Preporuka 9.1.

da do 2020. poduzme korake kako bi dodatno potaknula međunarodne organizacije da ispunjavanju obvezu dostavljanja Sudu, na njegov zahtjev, svih dokumenata i informacija koje su mu potrebne kako bi mogao obaviti svoje zadaće kako je predviđeno UFEU-om.

Preporuka 9.2.

da do 2020. poduzme korake da se izmijeni metodologija za izračun stope preostale pogreške GU-a NEAR kako bi se ograničile odluke o potpunom oslanjanju na kontrole te da pozorno prati primjenu te metodologije

Preporuka 9.3.

da izmijeni način izračuna korektivnog kapaciteta GU-a ECHO za 2019. na način da njime ne obuhvati povrat nepotrošenih pretfinanciranja.

Dio 2. – Uspješnost

| 9.25. | Sud je procijenio aspekte uspješnosti za 15 odabranih dovršenih transakcija iz svojeg uzorka. Sud je obavio terenske provjere tijekom posjeta delegacijama EU-a u Ukrajini, Alžiru, Bosni i Hercegovini i Laosu. |
| --- | --- |

9.25.

| 9.26. | Sud je provjerio jesu li za svaki od tih projekata bili uspostavljeni jasni pokazatelji ostvarenja i ishoda. Sud je također provjerio jesu li ciljevi za ostvarenja utvrđeni za relevantne projekte postignuti u smislu količine, kvalitete i pravodobnosti. Obavio je dodatne provjere projektnih troškova koji su prihvaćeni kako bi provjerio jesu li oni bili u skladu s odobrenim financijskim ponudama. |
| --- | --- |

9.26.

| 9.27. | Za sve ispitane projekte utvrđeni su jasni i relevantni pokazatelji uspješnosti. Njihovi logički okviri bili su dobro strukturirani, a njihova su ostvarenja bila realistična i dostižna. Međutim, Sud je naišao na jednu poteškoću koja je nepovoljno utjecala na uspješnost u jednom od projekata (vidjeti
  okvir 9.6.
  ).






  Okvir 9.6.


  Poteškoće u vezi s uspješnošću koje su utjecale na posjećene projekte






  Sud je obavio reviziju programa izgradnje institucija čija je svrha poboljšati kapacitete jedinica za civilnu zaštitu i spašavanje u slučaju kriza uzrokovanih poplavama u Republici Srbiji i Bosni i Hercegovini.
  Ciljevi ostvarenja povezani s aktivnostima osposobljavanja postignuti su tek djelomično. Broj sudionika bio je znatno manji nego što je bilo planirano (manje od 50 %). To je vidljivo u primjerima iznesenima u nastavku.
  Na radionici u Brčkome sudjelovalo je 20 sudionika, a na radionici u Brodu 32 sudionika, za razliku od njih 60 koliko je bilo planirano po radionici.
  Zajednička demonstracijska vježba na kojoj je prema planu trebalo sudjelovati 50 sudionika zamijenjena je vježbom koja se temeljila na stvarnim podatcima i čija je tema bila komunikacija u hitnim slučajevima na kojoj je sudjelovalo 6 sudionika.
  Te brojke smatramo odrazom nezadovoljavajućeg planiranja: logičkim okvirom uspostavljeni su preoptimistični pokazatelji ostvarenja. |
| --- | --- |

9.27.

Okvir 9.6.

Poteškoće u vezi s uspješnošću koje su utjecale na posjećene projekte

Sud je obavio reviziju programa izgradnje institucija čija je svrha poboljšati kapacitete jedinica za civilnu zaštitu i spašavanje u slučaju kriza uzrokovanih poplavama u Republici Srbiji i Bosni i Hercegovini.

Ciljevi ostvarenja povezani s aktivnostima osposobljavanja postignuti su tek djelomično. Broj sudionika bio je znatno manji nego što je bilo planirano (manje od 50 %). To je vidljivo u primjerima iznesenima u nastavku.

Na radionici u Brčkome sudjelovalo je 20 sudionika, a na radionici u Brodu 32 sudionika, za razliku od njih 60 koliko je bilo planirano po radionici.

Zajednička demonstracijska vježba na kojoj je prema planu trebalo sudjelovati 50 sudionika zamijenjena je vježbom koja se temeljila na stvarnim podatcima i čija je tema bila komunikacija u hitnim slučajevima na kojoj je sudjelovalo 6 sudionika.

Te brojke smatramo odrazom nezadovoljavajućeg planiranja: logičkim okvirom uspostavljeni su preoptimistični pokazatelji ostvarenja.

---

(1)  Završno izvršenje plaćanja, uključujući namjenske prihode.

(2)  Kao što su ugovori o javnoj nabavi radova/robe/usluga, bespovratna sredstva, posebni zajmovi, kreditna jamstva i financijska pomoć, proračunska potpora i drugi usmjereni oblici proračunske pomoći.

(3)  GU NEAR i GU DEVCO naručuju studije o stopi preostale pogreške na godišnjoj razini kako bi se procijenila stopa pogrešaka koje nisu otkrivene unatoč svim provjerama koje su uprave provele da spriječe, otkriju i isprave pogreške u svim područjima za koja su te glavne uprave nadležne. Studija o stopi preostale pogreške nije postupak izražavanja jamstva ni revizija, već se njezina izrada temelji na metodologiji za izračun stope pogreške i odgovarajućim priručnicima relevantnih glavnih uprava.

(4)  Sud je tijekom pregleda studija o stopi preostale pogreške napravio usporedbu s vlastitim radom i utvrdio da se metodologijom koju GU DEVCO primjenjuje pri izradi studije o stopi preostale pogreške predviđa znatno manji broj terenskih provjera (najviše njih devet). Osim toga, u studijama o stopi preostale pogreške koje su izradili i GU DEVCO i GU NEAR ostavlja se manje prostora za ispitivanje postupaka javne nabave. Slijedom toga, Sud je ponderirao rezultate studija o stopi preostale pogreške kako bi se uzeo u obzir udio pogrešaka koje se odnose na pridržavanje pravila javne nabave (na temelju nalaza koje je Sud iznio u sklopu izjave o jamstvu u pogledu naslova „Globalna Europa” za razdoblje 2014. – 2017.).

(5)  Uzorak je obuhvaćao 19 transakcija GU-a NEAR, 18 transakcija GU-a DEVCO, 10 transakcija GU-a ECHO i 11 drugih transakcija. Za dio statističkog skupa Suda koji je obuhvaćen studijama GU-a NEAR i GU-a DEVCO o stopi preostale pogreške za 2018. (9 %) Sud je uključio rezultate tih studija u svoj izračun.

(6)  Ispitivanje godišnjeg izvješća o radu GU-a DEVCO detaljno je prikazano u godišnjem izvješću Suda o 8., 9., 10. i 11. europskom razvojnom fondu.

(7)  Alžir, Ukrajina, Bosna i Hercegovina i Laos.

(8)  Provjere javnih financija partnerskih zemalja nisu obuhvaćene opsegom revizija u svrhu davanja izjave o jamstvu koje provodi Sud. Pitanjem učinkovitosti i djelotvornosti proračunske potpore već se bavi nekoliko tematskih izvješća, među kojima su posljednja tematska izvješća br. 35/2016 „Uporaba proračunske potpore za poboljšanje mobilizacije domaćih prihoda u supsaharskoj Africi”, br. 32/2016 „Pomoć EU-a Ukrajini” i br. 30/2016 „Djelotvornost potpore EU-a prioritetnim sektorima u Hondurasu”.

(9)  Pravo Suda na pristup dokumentaciji utvrđeno je člankom 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije: „[...] sve fizičke ili pravne osobe koje primaju isplate iz proračuna [...] dostavljaju Revizorskom sudu, na njegov zahtjev, sve dokumente ili podatke koji su mu potrebni za izvršavanje njegovog zadatka”.

(10)  Mišljenje Europskog revizorskog suda br. 10/2018 o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, odlomak 18.

(11)  Izvođač se 2018. u potpunosti oslanjao na kontrole obavljene za 118 transakcija u okviru programa IPA i Europskog instrumenta za susjedstvo (23,6 %), u usporedbi s 57 transakcija 2017. (12,2 %) i 55 transakcija 2016. (13,0 %).

(12)  Potpuno oslanjanje na kontrole obavljene za 118 transakcija od njih ukupno 501 (iz Europskog instrumenta za susjedstvo, programa IPA i u okviru neizravnog upravljanja država korisnica).

(13)  Za ovogodišnje praćenje provedbe preporuka Sud je izabrao izvješće za 2015. godinu jer je proteklo dovoljno vremena da Komisija provede preporuke koje je Sud iznio.

PRILOG 9.1.

OPERATIVNI RASHODI ZA 2018. PO DELEGACIJAMA

Image 60

Image 61

| Izvori: | pozadinski zemljovid ©OpenStreetMap koji ima dozvolu Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) i Europski revizorski sud, na temelju konsolidirane godišnje računovodstvene dokumentacije Europske unije za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvori:

PRILOG 9.2.

PRAĆENJE PROVEDBE PRIJAŠNJIH PREPORUKA ZA PODRUČJE „GLOBALNA EUROPA”

| Godina | Preporuka Suda | Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud |
| --- | --- | --- |
| Provedeno u potpunosti | U provedbi | Nije provedeno | Nije primjenjivo | Nedostatni dokazi |
| U većoj mjeri | U određenoj mjeri |
| 2015. | Preporuka 1.: da GU DEVCO i GU NEAR poboljšaju kvalitetu provjera rashoda koje naručuju korisnici, i to uvođenjem novih mjera poput uporabe tablice za ocjenu kvalitete poslova koje obavljaju revizori koje su angažirali korisnici i izmjenom opisa poslova revizora | | | | | X | |
| Preporuka 2.: da GU NEAR poduzme korake da zajamči da su sredstva koja se usmjeravaju u okviru twinning instrumenta u skladu s pravilom zabrane ostvarivanja dobiti i načelom dobrog financijskog upravljanja | X | | | | | |
| Preporuka 3.: da GU NEAR preispita metodologiju za izračun stope preostale pogreške kako bi se dobile statistički točne informacije o rizičnim iznosima za plaćanja u okviru instrumenta IPA pod neizravnim upravljanjem. | X | | | | | |

Godina

Preporuka Suda

Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud

Provedeno u potpunosti

U provedbi

Nije provedeno

Nije primjenjivo

Nedostatni dokazi

U većoj mjeri

U određenoj mjeri

2015.

Preporuka 1.: da GU DEVCO i GU NEAR poboljšaju kvalitetu provjera rashoda koje naručuju korisnici, i to uvođenjem novih mjera poput uporabe tablice za ocjenu kvalitete poslova koje obavljaju revizori koje su angažirali korisnici i izmjenom opisa poslova revizora

X

Preporuka 2.: da GU NEAR poduzme korake da zajamči da su sredstva koja se usmjeravaju u okviru twinning instrumenta u skladu s pravilom zabrane ostvarivanja dobiti i načelom dobrog financijskog upravljanja

X

Preporuka 3.: da GU NEAR preispita metodologiju za izračun stope preostale pogreške kako bi se dobile statistički točne informacije o rizičnim iznosima za plaćanja u okviru instrumenta IPA pod neizravnim upravljanjem.

X

---

POGLAVLJE 10.

Administracija

SADRŽAJ

| Uvod | 10.1.–10.5. |
| --- | --- |

| Kratak opis područja obuhvaćenog ovim naslovom VFO-a | 10.3. |
| --- | --- |

| Opseg revizije i revizijski pristup | 10.4.–10.5. |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcija | 10.6.–10.13. |
| --- | --- |

| Opažanja o glavnom uzorku transakcija | 10.7.–10.8. |
| --- | --- |

| Komisija | 10.8. |
| --- | --- |

| Opažanja o postupcima javne nabave s ciljem povećanja sigurnosti osoba i uredskih prostora | 10.9.–10.13. |
| --- | --- |

| Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja | 10.14. |
| --- | --- |

| Zaključak i preporuke | 10.15.–10.17. |
| --- | --- |

| Zaključak | 10.15. |
| --- | --- |

| Preporuke | 10.16.–10.17. |
| --- | --- |

| Prilog 10.1. – | Rezultati ispitivanja transakcija za područje „Administracija” |
| --- | --- |

Prilog 10.1. –

| Prilog 10.2. – | Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za područje „Administracija” |
| --- | --- |

Prilog 10.2. –

Uvod

| 10.1. | U ovom poglavlju izneseni su nalazi Suda za naslov VFO-a „Administracija” (1). U
  okviru 10.1.
  prikazan je pregled potrošnje sredstava u sklopu tog naslova za 2018. godinu po institucijama i tijelima.






  Okvir 10.1.


  Naslov 5. VFO-a, „Administracija” – detaljan prikaz za 2018. godinu







  Detaljan prikaz plaćanja:





  Plaćanja i statistički skup obuhvaćen revizijom:










  (1) | Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1
  ). |
| --- | --- | --- |

10.1.

Okvir 10.1.

Naslov 5. VFO-a, „Administracija” – detaljan prikaz za 2018. godinu

Detaljan prikaz plaćanja:

Image 62

Plaćanja i statistički skup obuhvaćen revizijom:

Image 63

(1)

Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (za pojedinosti vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1
  ).

| Izvor: | konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvor:

konsolidirana računovodstvena dokumentacija Europske unije za 2018. godinu.

| 10.2. | Sud podnosi posebno izvješće za agencije i druga tijela EU-a (2), kao i za europske škole (3). Ovlastima Suda nije obuhvaćena financijska revizija nad Europskom središnjom bankom. |
| --- | --- |

10.2.

Kratak opis područja obuhvaćenog ovim naslovom VFO-a

| 10.3. | Administrativni rashodi obuhvaćaju rashode za ljudske resurse, koji čine otprilike 60 % ukupnog iznosa, kao i rashode za zgrade, opremu, energiju, komunikacije i informacijsku tehnologiju. Revizije koje Sud provodi već dugi niz godina upućuju na to da je ta potrošnja niskorizična. |
| --- | --- |

10.3.

Opseg revizije i revizijski pristup

| 10.4. | Primjenom revizijskog pristupa i metoda navedenih u
  prilogu 1.1.
  Sud je u vezi s područjem obuhvaćenim naslovom 5. VFO-a za 2018. ispitao sljedeće:






  (a) | uzorak od 45 transakcija, u skladu s odlomkom 11.
  priloga 1.1.
  Uzorak je sastavljen tako da bude reprezentativan za cijeli niz rashoda u okviru ovog naslova VFO-a (vidjeti
  okvir 10.1.
  i odlomak 10.3.). Cilj revizije bio je prikupiti informacije za potrebe davanja opće izjave o jamstvu kako je opisano u
  prilogu 1.1. |
| --- | --- | --- |

10.4.

(a)

uzorak od 45 transakcija, u skladu s odlomkom 11.
  priloga 1.1.
  Uzorak je sastavljen tako da bude reprezentativan za cijeli niz rashoda u okviru ovog naslova VFO-a (vidjeti
  okvir 10.1.
  i odlomak 10.3.). Cilj revizije bio je prikupiti informacije za potrebe davanja opće izjave o jamstvu kako je opisano u
  prilogu 1.1.

| (b) | postupke javne nabave koje su organizirali Europski parlament, Vijeće, Komisija i Sud Europske unije s ciljem povećanja sigurnosti osoba i uredskih prostora (4) |
| --- | --- |

(b)

postupke javne nabave koje su organizirali Europski parlament, Vijeće, Komisija i Sud Europske unije s ciljem povećanja sigurnosti osoba i uredskih prostora (4)

| (c) | pouzdanost informacija o pravilnosti u godišnjim izvješćima o radu svih institucija i tijela EU-a, među njima i glavnih uprava (GU) i ureda Komisije koji u prvom redu snose odgovornost za administrativne rashode (5) te njihovu opću usklađenost s rezultatima revizije koju je proveo Sud. |
| --- | --- |

(c)

pouzdanost informacija o pravilnosti u godišnjim izvješćima o radu svih institucija i tijela EU-a, među njima i glavnih uprava (GU) i ureda Komisije koji u prvom redu snose odgovornost za administrativne rashode (5) te njihovu opću usklađenost s rezultatima revizije koju je proveo Sud.

| 10.5. | Reviziju rashoda Europskog revizorskog suda provodi vanjsko društvo (6). Rezultati te revizije, kojom su obuhvaćeni financijski izvještaji Suda za godinu koja je završila 31. prosinca 2018., prikazani su u odlomku 10.7. |
| --- | --- |

10.5.

Pravilnost transakcija

| 10.6. | Prilog 10.1
  sadržava pregled rezultata ispitivanja transakcija. Od 45 ispitanih transakcija njih 13 (28,9 %) sadržavalo je pogreške. Procijenjena stopa pogreške izračunana na temelju pogrešaka koje je Sud kvantificirao ne prelazi prag značajnosti. |
| --- | --- |

10.6.

Opažanja o glavnom uzorku transakcija

| 10.7. | Osim pitanja navedenih u odlomcima 10.9. – 10.13. nisu utvrđena nikakva posebna pitanja u vezi s Parlamentom, Vijećem, Sudom Europske unije, Revizorskim sudom (7), Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, Odborom regija, Europskim ombudsmanom, Europskim nadzornikom za zaštitu podataka ili Europskom službom za vanjsko djelovanje. |
| --- | --- |

10.7.

Komisija

| 10.8. | Broj nedostataka u unutarnjoj kontroli upravljanja obiteljskim naknadama za članove osoblja koje je otkrio Sud bio je veći nego prethodnih godina (8). Sud je posebno utvrdio da PMO nije u dovoljnoj mjeri pratio obavlja li se točno i pravodobno ažuriranje osobnih podataka kako bi se zajamčila točnost osnove za izračun plaća i naknada. Na primjer, unatoč reformi sustava obiteljskih naknada u Francuskoj, o kojoj je javnost bila primjereno obaviještena, PMO nije ažurirao evidenciju obiteljskih naknada koje isplaćuju francuska tijela i koje treba oduzeti od naknada koje isplaćuju institucije EU-a (9). Sud je također otkrio da se, u slučajevima u kojima se isplaćuje naknada za kućanstvo, godišnji prihod bračnog druga provjerava tek svake četiri godine. Naposljetku, PMO nije redovito provjeravao boravište umirovljenog osoblja koje ostvaruje korist od koeficijenta ispravka koji se primjenjuje na njihovu mirovinu. |
| --- | --- |

10.8.

Opažanja o postupcima javne nabave s ciljem povećanja sigurnosti osoba i uredskih prostora

| 10.9. | Uslijed terorističkih napada tijekom posljednjih godina institucije su ustanovile da je po hitnom postupku nužno pojačati zaštitu osoba i uredskih prostora. Sud je stoga ispitao 13 postupaka javne nabave u tom području koje su organizirali Europski parlament, Vijeće, Komisija i Sud Europske unije između 2015. i 2018. godine. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | Sud se pritom usredotočio na definiranje potreba, vrstu primijenjenog postupka javne nabave, provedbu postupka u svim fazama i odabir izvođača. U postupcima koje su organizirali Parlament i Komisija utvrđeni su nedostatci, koji su uglavnom bili rezultat hitnosti sklapanja ugovora. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | Kako bi ugovorio određene građevinske radove povezane sa sigurnošću, Parlament se koristio već sklopljenim okvirnim ugovorima. Način na koji su osmišljeni ti okvirni ugovori Parlamentu je omogućio da naruči radove koji nisu obuhvaćeni prvotnim troškovnikom na temelju jedne ponude izvođača. Parlament se koristio tim pristupom u dvama od četiriju ispitana postupka, što može značiti da nabava radova nije provedena po najnižoj cijeni (10). |
| --- | --- |

10.11.

| 10.12. | Sud je utvrdio da je Komisija u dvama slučajevima od njih pet (11) obuhvaćenih revizijom organizirala pregovaračke postupke unatoč tome što prema Financijskoj uredbi nisu ispunjeni kriteriji za njihovu primjenu. U prvom je slučaju vrijednost ugovora podijeljena kako bi se omogućila kupnja opreme za videonadzor na temelju pregovaračkog postupka za ugovore srednje vrijednosti u skladu s pravilima koja su u tom trenutku bila na snazi (12). U drugom se slučaju Komisija pozvala na klauzulu „iznimne žurnosti” kako bi ugovorila građevinske radove na temelju pregovaračkog postupka s jednim kandidatom bez prethodne objave poziva na nadmetanje (13). Međutim, činjenicom da joj je bilo potrebno nekoliko mjeseci da pokrene predmetni postupak Komisija nije dokazala da je postojala iznimna žurnost ili da nije bila u mogućnosti ispoštovati rokove koji se primjenjuju na standardne postupke. |
| --- | --- |

10.12.

| 10.13. | Nadalje, u trima postupcima koje je Sud ispitao na razini Komisije postojali su nedostatci povezani s procesom evaluacije. U jednom slučaju ponuditelj nije ispunio jedan od minimalnih zahtjeva u natječajnim specifikacijama, dok u ostala dva slučaja Komisija nije na odgovarajući način provjerila ispunjava li ponuditelj kriterije za isključenje i odabir. |
| --- | --- |

10.13.

Godišnja izvješća o radu i ostali mehanizmi upravljanja

| 10.14. | U godišnjim izvješćima o radu koja je Sud pregledao nisu utvrđene značajne stope pogreške, što je u skladu s rezultatima revizije koju je Sud proveo. |
| --- | --- |

10.14.

Zaključak i preporuke

Zaključak

| 10.15. | Ukupni revizijski dokazi upućuju na to da stopa pogreške u rashodima za područje „Administracija” nije bila značajna (vidjeti
  prilog 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.15.

Preporuke

| 10.16. | U
  prilogu 10.2
  prikazani su nalazi praćenja provedbe četiriju preporuka koje je Sud iznio u svojem godišnjem izvješću za 2015. godinu. Sud nije provjerio provedbu triju preporuka jer revizijom za 2018. godinu nisu bile obuhvaćene vrste transakcija na koje se te preporuke odnose. Institucija na koju se odnosi preostala preporuka provela je tu preporuku u određenoj mjeri (vidjeti također odlomak 10.8.). |
| --- | --- |

10.16.

| 10.17. | Na temelju ovog pregleda te nalaza i zaključka za 2018. godinu Sud preporučuje da: |
| --- | --- |

10.17.

Preporuka 10.1.

Komisija u najkraćem mogućem roku unaprijedi svoje sustave za upravljanje obveznim obiteljskim naknadama povećanjem učestalosti provjera podataka o privatnom i obiteljskom stanju članova osoblja i provođenjem temeljitijih provjera dosljednosti izjava o naknadama koje članovi osoblja primaju iz drugih izvora, posebice u slučaju reformi sustava obiteljskih naknada u državama članicama.

---

(1)  Njime su obuhvaćeni administrativni rashodi svih institucija i tijela EU-a, mirovine i iznosi plaćeni europskim školama.

(2)  Posebna godišnja izvješća Suda o agencijama i drugim tijelima objavljuju se u Službenom listu.

(3)  Sud objavljuje posebno godišnje izvješće koje se podnosi Odboru guvernera europskih škola. Primjerak tog izvješća šalje se i Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji.

(4)  Revizijom koju je proveo Sud obuhvaćena su četiri postupka javne nabave koje je organizirao Europski parlament, jedan postupak koji je organiziralo Vijeće, pet postupaka koje je organizirala Komisija i tri postupka koje je organizirao Sud Europske unije. Ti su postupci odabrani na temelju prosudbe.

(5)  GU za ljudske resurse i sigurnost (HR), Ured za upravljanje individualnim dodijeljenim pravima i njihovu isplatu (PMO), uredi za infrastrukturu i logistiku u Bruxellesu (OIB) i Luxembourgu (OIL) te GU za informatiku (DIGIT).

(6)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d’Entreprises.

(7)  U izvješću vanjskog revizora o financijskim izvještajima koji se spominju u odlomku 10.5. navodi se da „financijski izvještaji istinito i vjerno prikazuju financijsko stanje Europskog revizorskog suda na dan 31. prosinca 2018. te rezultate njegova poslovanja, novčane tokove i promjene u neto imovini za godinu završenu tim danom”.

(8)  Vidjeti odlomak 10.12. godišnjeg izvješća za 2017. godinu i odlomak 9.12. godišnjeg izvješća za 2015. godinu.

(9)  U skladu s člankom 67. stavkom 2. Pravilnika o osoblju za dužnosnike EU-a.

(10)  Sličan nalaz naveden je i u odlomku 10.9. godišnjeg izvješća Suda za 2017. godinu.

(11)  Jedan ugovor male vrijednosti, tri ugovora srednje vrijednosti i jedan ugovor koji prelazi prag utvrđen Direktivom o javnoj nabavi.

(12)  Članak 136.a Financijske uredbe iz 2016. (između 60 001 eura i 135 000 eura).

(13)  Članak 134. stavak 1. točka (c) Financijske uredbe iz 2016.

PRILOG 10.1.

REZULTATI ISPITIVANJA TRANSAKCIJA ZA PODRUČJE „ADMINISTRACIJA”

| | 2018. | 2017. |
| --- | --- | --- |
| VELIČINA I SASTAV UZORKA |
| Ukupan broj transakcija: | 45 | 55 |
| PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA |
| Procijenjena stopa pogreške | Bez značajnih pogrešaka | Bez značajnih pogrešaka |

2018.

2017.

VELIČINA I SASTAV UZORKA

Ukupan broj transakcija:

45

55

PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA

Procijenjena stopa pogreške

Bez značajnih pogrešaka

Bez značajnih pogrešaka

PRILOG 10.2.

PRAĆENJE PROVEDBE PRIJAŠNJIH PREPORUKA ZA PODRUČJE „ADMINISTRACIJA”

| Godina | Preporuka Suda | Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud |
| --- | --- | --- |
| Provedeno u potpunosti | U provedbi | Nije provedeno | Nije primjenjivo (*1) |
| U većoj mjeri | U određenoj mjeri |
| 2015. | 1. preporuka: Europski parlament trebao bi preispitati postojeći kontrolni okvir za izvršenje odobrenih proračunskih sredstava dodijeljenih klubovima zastupnika. Osim toga, Europski parlament trebao bi pružati bolje smjernice na temelju pojačanog praćenja primjene pravila za odobravanje i podmirivanje rashoda i za postupke javne nabave u klubovima zastupnika (vidi odlomak 9.11.). | | | | | X |
| 2. preporuka: Europska komisija trebala bi poboljšati svoje sustave za praćenje kako bi pravodobno ažurirala podatke o privatnom i obiteljskom stanju članova osoblja koji mogu utjecati na izračun obiteljskih naknada (vidi odlomak 9.12.). | | | X | | |
| 3. preporuka: ESVD bi trebao zajamčiti pravilno dokumentiranje svih koraka u postupcima odabira lokalnog osoblja koje je zaposleno u delegacijama (vidi odlomak 9.13.). | | | | | X |
| 4. preporuka: ESVD bi trebao poboljšati svoje smjernice za osmišljavanje, koordinaciju i provedbu postupaka javne nabave u delegacijama za ugovore čija je vrijednost manja od 60 000 eura (vidi odlomak 9.14.). | | | | | X |

Godina

Preporuka Suda

Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud

Provedeno u potpunosti

U provedbi

Nije provedeno

Nije primjenjivo (*1)

U većoj mjeri

U određenoj mjeri

2015.

1. preporuka: Europski parlament trebao bi preispitati postojeći kontrolni okvir za izvršenje odobrenih proračunskih sredstava dodijeljenih klubovima zastupnika. Osim toga, Europski parlament trebao bi pružati bolje smjernice na temelju pojačanog praćenja primjene pravila za odobravanje i podmirivanje rashoda i za postupke javne nabave u klubovima zastupnika (vidi odlomak 9.11.).

X

2. preporuka: Europska komisija trebala bi poboljšati svoje sustave za praćenje kako bi pravodobno ažurirala podatke o privatnom i obiteljskom stanju članova osoblja koji mogu utjecati na izračun obiteljskih naknada (vidi odlomak 9.12.).

X

3. preporuka: ESVD bi trebao zajamčiti pravilno dokumentiranje svih koraka u postupcima odabira lokalnog osoblja koje je zaposleno u delegacijama (vidi odlomak 9.13.).

X

4. preporuka: ESVD bi trebao poboljšati svoje smjernice za osmišljavanje, koordinaciju i provedbu postupaka javne nabave u delegacijama za ugovore čija je vrijednost manja od 60 000 eura (vidi odlomak 9.14.).

X

---

(*1)  Revizijom koju je Sud proveo za 2018. godinu nije obuhvaćeno ispitivanje transakcija te vrste. Provedba predmetnih preporuka provjerit će se u nadolazećim godinama.

---

ODGOVOR INSTITUCIJA NA GODIŠNJE IZVJEŠĆE SUDA O IZVRŠENJU PRORAČUNA ZA FINANCIJSKU GODINU 2018.

SADRŽAJ

| Odgovori na poglavlje 1. – | Izjava o jamstvu i popratne informacije |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 1. –

| | Odgovori Komisije | 209 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 2. – | Proračunsko i financijsko upravljanje |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 2. –

| | Odgovori Komisije | 213 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 3. – | Ostvarivanje rezultata s pomoću proračuna EU-a |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 3. –

| | Odgovori Komisije | 217 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 4. – | Prihodi |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 4. –

| | Odgovori Komisije | 245 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 5. – | Konkurentnost za rast i zapošljavanje |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 5. –

| | Odgovori Komisije | 247 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 6. – | Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 6. –

| | Odgovori Komisije | 251 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 7. – | Prirodni resursi |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 7. –

| | Odgovori Komisije | 259 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 8. – | Sigurnost i građanstvo |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 8. –

| | Odgovori Komisije | 263 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 9. – | Globalna Europa |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 9. –

| | Odgovori Komisije | 265 |
| --- | --- | --- |

| Odgovori na poglavlje 10. – | Administracija |
| --- | --- |

Odgovori na poglavlje 10. –

| | Odgovori Parlamenta | 267 |
| --- | --- | --- |

| | Odgovori Komisije | 268 |
| --- | --- | --- |

Poglavlje 1. – Izjava o jamstvu i popratne informacije

Odgovori Komisije na godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Nalazi revizije za financijsku godinu 2018.

Pravilnost transakcija

1.15. (b) Komisija sa zadovoljstvom primjećuje stalna poboljšanja učinkovitosti sustava upravljanja i kontrole uspostavljenih kako bi se osigurale zakonitost i pravilnost rashoda iz proračuna EU-a i činjenicu da Sud potvrđuje da su značajne pogreške ograničene na određene vrste rashoda. Ukupna stopa pogreške i dalje je niska u odnosu na godine prije 2017.

1.16. prva alineja Komisija se slaže s tim da složenost pravila pridonosi višem riziku od pogreške. Zbog toga neprestano radi na pojednostavnjenju pravila u mjeri u kojoj je to moguće (vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 1.18.) i povećanju uporabe jednostavnijih mehanizama provedbe kao što su pojednostavnjene mogućnosti obračuna troškova. Smanjenje birokracije za korisnike bilo je jedno od vodećih načela za prijedloge Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir, kojim su se isto tako uzele u obzir preporuke Europskog revizorskog suda.

Komisija je istodobno ove godine nastavila pružati potporu svim tijelima država članica zaduženima za provedbu programa putem raznih mjera, sastanaka i smjernica kako bi ova učinkovitije spriječila i ispravila pogreške te općenito ojačala svoj kapacitet za provedbu odredbi predviđenih u okviru tekućeg programskog razdoblja. Te su mjere posebno usmjerene na potrebu za davanjem prednosti uporabi pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova i promicanjem veće transparentnosti u postupcima javne nabave nakon provedbe ažuriranog Akcijskog plana za javnu nabavu.

| 1.18. | Komisija sa zadovoljstvom primjećuje da u gotovo polovini revidiranih rashoda nije bilo značajnih pogrešaka. Značajne pogreške ograničene su na određene vrste rashoda (rashodi utemeljeni na nadoknadi troškova). Zaključak Suda o toj vrsti rashoda u skladu je s procjenom Komisije u njezinu godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju za 2018. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Komisija neprestano nastoji predlagati što jednostavnija pravila za programe kako bi se smanjio rizik od pogreške. Međutim, nastoji i postavljati ambiciozne ciljeve za povećanje učinka programa i usmjeravanje potpore, što bi moglo zahtijevati određenu složenost pravila. Zakonitost i pravilnost stoga moraju biti u razmjeru s ostvarivanjem ciljeva politike, imajući pritom u vidu troškove provedbe. Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 1.16. prvu alineju. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.21. | U području „Poljoprivreda” Komisija napominje da nema značajnih pogrešaka u izravnim plaćanjima Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), koja čine 71,8 % rashoda u tom području. U području „Konkurentnost” stopa pogreške jednaka je pragu značajnosti od 2 %. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 1.21. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.24. | U području politike „Konkurentnost” Komisija napominje da Sud smatra da su rashodi koji se ne odnose na istraživanje izloženi nižem riziku.
  Kako je objašnjeno u zakonodavnom financijskom izvještaju priloženom Komisijinu zakonodavnom prijedlogu, Komisija potvrđuje da u pogledu programa Obzor 2020. smatra da je rizik od pogreške, na godišnjoj osnovi, između 2 % i 5 % realističan uzimajući u obzir inherentne rizike povezane sa strukturom programa i troškovima kontrola. Međutim, Komisija i dalje nastoji postići stopu pogreške što bližu 2 % u trenutku zaključenja programa. |
| --- | --- |

1.24.

Kako je objašnjeno u zakonodavnom financijskom izvještaju priloženom Komisijinu zakonodavnom prijedlogu, Komisija potvrđuje da u pogledu programa Obzor 2020. smatra da je rizik od pogreške, na godišnjoj osnovi, između 2 % i 5 % realističan uzimajući u obzir inherentne rizike povezane sa strukturom programa i troškovima kontrola. Međutim, Komisija i dalje nastoji postići stopu pogreške što bližu 2 % u trenutku zaključenja programa.

| 1.25. | U području „Kohezija” Komisija naglašava važnost aktivnosti u otkrivanju pogrešaka koje provode revizijska tijela. To je dovelo do značajnih financijskih ispravaka prije podnošenja računovodstvene dokumentacije za razdoblje 2014.–2020. Komisiji ili prije nego što su se programi za razdoblje 2007.–2013. mogli zaključiti.
  Komisija navodi da su različita tumačenja važećih nacionalnih pravila ili pravila EU-a utjecala na stopu pogreške koju je izračunao Sud (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 6.14.).
  Komisija će nastaviti blisko surađivati s upravljačkim i revizijskim tijelima s pomoću raznih smjernica, tehničkih sastanaka i instrumenata zajedničke revizije kako bi s vremenom osigurala da stopa preostale pogreške bude ispod razine značajnosti.
  Komisija naglašava da postoji nekoliko operativnih programa za koje postupci prekida i obustave i dalje traju kako bi se proveli akcijski planovi, uključujući financijske ispravke. Na transparentan način izvješćuje o utvrđenim nedostacima i poduzetim mjerama u godišnjim izvješćima o radu odjela Komisije. |
| --- | --- |

1.25.

Komisija navodi da su različita tumačenja važećih nacionalnih pravila ili pravila EU-a utjecala na stopu pogreške koju je izračunao Sud (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 6.14.).

Komisija će nastaviti blisko surađivati s upravljačkim i revizijskim tijelima s pomoću raznih smjernica, tehničkih sastanaka i instrumenata zajedničke revizije kako bi s vremenom osigurala da stopa preostale pogreške bude ispod razine značajnosti.

Komisija naglašava da postoji nekoliko operativnih programa za koje postupci prekida i obustave i dalje traju kako bi se proveli akcijski planovi, uključujući financijske ispravke. Na transparentan način izvješćuje o utvrđenim nedostacima i poduzetim mjerama u godišnjim izvješćima o radu odjela Komisije.

| 1.26. | U području „Poljoprivreda” Komisija je zadovoljna nalazima Suda da u izravnim plaćanjima EFJP-a, koja čine 71,8 % rashoda u okviru prirodnih resursa ili 41,6 milijardi EUR, nema značajnih pogrešaka. Taj zaključak u skladu je sa stopom pogreške koju je za taj rashod procijenila Komisija u godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI za 2018. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | U području „administrativni rashodi” vlastiti kontrolni sustavi Komisije isto su tako potvrdili da u tim rashodima nema značajnih pogrešaka. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Vidjeti odgovore Komisije na odlomke 1.19. i 1.26. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.30. | U području „Kohezija” Komisija se ne slaže s procjenom Suda o trima značajnim pogreškama koje se odnose na razdoblje 2014.–2020. i dvjema pogreškama koje se odnose na razdoblje 2007.–2013. za kohezijsku politiku. Uzrok su tomu različita tumačenja važećih nacionalnih pravila ili pravila EU-a koja su utjecala na izračunanu stopu pogreške. Komisija upućuje na najgore scenarije navedene u pojedinačnim godišnjim izvješćima o radu za kohezijsku politiku za 2018., za koje smatra da odražavaju, uzimajući u obzir dogovorene pogreške, razumnu procjenu stope pogreške.
  Komisija naglašava da će u vezi s potvrđenim pogreškama provesti potrebne daljnje mjere te bilo kakve radnje koje smatra potrebnima. |
| --- | --- |

1.30.

Komisija naglašava da će u vezi s potvrđenim pogreškama provesti potrebne daljnje mjere te bilo kakve radnje koje smatra potrebnima.

| 1.31. | Komisija navodi da su revizijska tijela u području „Kohezija” utvrdila većinu kršenja pravila javne nabave u transakcijama koje je ispitao Sud. To ukazuje na poboljšani kapacitet revizijskih tijela u otkrivanju te vrste pogrešaka. Međutim, Komisija će nastaviti osiguravati da se provjerama na prvoj razini upravljanja bolje otkrivaju takvi problemi, posebno provedbom njezina ažuriranog Akcijskog plana za javnu nabavu. |
| --- | --- |

1.31.

Informacije Komisije o pravilnosti

| 1.33. | Komisija daje najveći prioritet osiguranju da se proračunom EU-a dobro upravlja i da je on zaštićen od pogrešaka i prijevara.

  Kako bi ispunila svoje odgovornosti, Komisija je uspostavila čvrst, transparentan i učinkovit model jamstva i odgovornosti te čvrst okvir unutarnje kontrole. U sklopu tog okvira – gdje je primjenjivo u suradnji s državama članicama i subjektima kojima je taj zadatak povjeren – odjeli Komisije poduzimaju mjere u svrhu sprječavanja pogrešaka, nepravilnosti i prijevara; a kada do njih dođe, poduzimaju mjere za njihovo uklanjanje.
  Na temelju izjava o jamstvu Komisijinih dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti (u kojima se navodi, među ostalim, da informacije sadržane u njihovim godišnjim izvješćima o radu daju istinit i točan prikaz) Kolegij povjerenika preuzima političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a.
  Komisija na transparentan način izvješćuje o nedostacima koje su utvrdili njezini upravljački i kontrolni sustavi. Takvi su nedostaci naglašeni zadrškama koje su službe Komisije izrazile u svojim godišnjim izvješćima o radu te su objavljene u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju. Službe Komisije dužne su osmisliti akcijske planove o načinu na koji će se ukloniti relevantni nedostaci kad god se izraze zadrške. |
| --- | --- |

1.33.

Kako bi ispunila svoje odgovornosti, Komisija je uspostavila čvrst, transparentan i učinkovit model jamstva i odgovornosti te čvrst okvir unutarnje kontrole. U sklopu tog okvira – gdje je primjenjivo u suradnji s državama članicama i subjektima kojima je taj zadatak povjeren – odjeli Komisije poduzimaju mjere u svrhu sprječavanja pogrešaka, nepravilnosti i prijevara; a kada do njih dođe, poduzimaju mjere za njihovo uklanjanje.

Na temelju izjava o jamstvu Komisijinih dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti (u kojima se navodi, među ostalim, da informacije sadržane u njihovim godišnjim izvješćima o radu daju istinit i točan prikaz) Kolegij povjerenika preuzima političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a.

Komisija na transparentan način izvješćuje o nedostacima koje su utvrdili njezini upravljački i kontrolni sustavi. Takvi su nedostaci naglašeni zadrškama koje su službe Komisije izrazile u svojim godišnjim izvješćima o radu te su objavljene u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju. Službe Komisije dužne su osmisliti akcijske planove o načinu na koji će se ukloniti relevantni nedostaci kad god se izraze zadrške.

| 1.34. | Kad je riječ o izjavi o jamstvu, Komisija ponovno izražava svoju potporu pilotskom pristupu za kohezijsku politiku koji slijedi Sud. Zajedničko i usklađeno razumijevanje cjelokupnog jamstvenog okvira ključan je preduvjet za takav pristup radi osiguravanja stabilnog okvira za izvješćivanje, čvrstog jamstvenog sustava za države članice i Komisiju te omogućavanja jedinstvene revizije. Komisija je spremna nastaviti raspravu sa Sudom kako bi postigla takvo zajedničko razumijevanje. |
| --- | --- |

1.34.

| 1.37. | Iako se na rashode EU-a primjenjuju zajedničke značajke kontrole, pojedinačni rashodovni programi mogli bi se uvelike razlikovati od jednog područja politike do drugog. U skladu s tim kontrolne strategije moraju se prilagoditi različitim načinima upravljanja, područjima politika i/ili određenim postupcima financiranja i njima pripadajućim rizicima. Takav pristup omogućava glavnim upravama da utvrde nedostatke koji utječu na određene rashodovne programe (ili njihove dijelove) i da provode ciljane mjere kako bi ih se otklonilo. |
| --- | --- |

1.37.

Okvir 1.10. – Osnova na temelju koje Komisija daje procjenu rizika u trenutku plaćanja

Druga alineja: kako bi se pridonijelo poslovnom izvješćivanju o rashodima za 2018., glavne uprave REGIO i EMPL procijenile su rizik u trenutku plaćanja i zaključenja primjenom najkonzervativnijeg pristupa utemeljenog na potvrđenim stopama preostale pogreške za razdoblje 2016.–2017. Nepotvrđene stope preostale pogreške za razdoblje 2017.–2018. upotrebljavaju se samo u slučaju kada su više od potvrđenih stopa za razdoblje 2016.–2017. Komisija naglašava da su u trenutku potpisivanja godišnjih izvješća o radu rashodi prijavljeni u kalendarskoj godini u okviru izvješćivanja pokriveni zadržavanjem 10 % iznosa međuplaćanja.

Četvrta alineja:
  u području politike „Globalna Europa” studije o stopi preostale pogreške koje su proveli DEVCO i NEAR temelje se na reprezentativnim uzorcima približno 500 transakcija. Komisija smatra da se izuzimanjem starih ugovora poboljšala procjena rizika relevantnog za izvještajnu godinu.

1.39. druga alineja Komisija smatra da rizik u trenutku plaćanja objavljen u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju pruža vjeran prikaz rizika zakonitosti i pravilnosti relevantnih rashoda u okviru područja „Kohezija” nastalih 2018., što se ne odnosi na razdoblje za koje je Sud proveo reviziju.

1.39. treća alineja
  U području politike „Poljoprivreda” Komisija je vrlo zadovoljna time što je zaključak revizije koju je proveo Sud u skladu s rizikom u trenutku plaćanja navedenim u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju i godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI. Te su niske stope pogreške (vidjeti odlomak 7.35.) dostatno jamstvo za izjavu o jamstvu glavnog direktora GU-a AGRI (vidjeti i odgovore Komisije na odlomke 7.35. i 7.37.).

| 1.40. | Cilj je Komisije da stopa pogreške na kraju životnog ciklusa programa bude manja od 2 % (vidjeti stranice 151.–152. godišnjeg izvješća o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju).
  Višegodišnja priroda financijskih programa EU-a omogućava ispravak pogreški i nakon izvršenja plaćanja, u godinama do zaključenja programa. Komisija je procijenila cjelokupne buduće ispravke na 0,9 % ukupnih relevantnih rashoda za 2018. U skladu s tim, u odnosu na procijenjeni rizik u trenutku plaćanja, rizik u trenutku zaključenja procijenjen je na 0,8 % ukupnih relevantnih rashoda za 2018. |
| --- | --- |

1.40.

Višegodišnja priroda financijskih programa EU-a omogućava ispravak pogreški i nakon izvršenja plaćanja, u godinama do zaključenja programa. Komisija je procijenila cjelokupne buduće ispravke na 0,9 % ukupnih relevantnih rashoda za 2018. U skladu s tim, u odnosu na procijenjeni rizik u trenutku plaćanja, rizik u trenutku zaključenja procijenjen je na 0,8 % ukupnih relevantnih rashoda za 2018.

| 1.41. | Budući ispravci procijenjeni su u skladu sa zajedničkom metodologijom, tj. na osnovi povijesnih prosječnih vrijednosti usklađenih prema potrebi, posebno u cilju neutralizacije elemenata koji više nisu relevantni. Zbog toga su procijenjeni budući ispravci konzervativni i odražavaju stvarni korektivni kapacitet odjela Komisije. |
| --- | --- |

1.41.

Zaključci

| 1.49. | Komisija sa zadovoljstvom ističe da približno u polovini revidiranih rashoda nije bilo značajnih pogrešaka. Značajne pogreške ograničene su na određene vrste rashoda (rashodi utemeljeni na nadoknadi troškova). Ukupna stopa pogreške i dalje je niska u odnosu na godine prije 2017. |
| --- | --- |

1.49.

Poglavlje 2. – Proračunsko i financijsko upravljanje

Odgovori Komisije na godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Proračunsko upravljanje 2018.

| 2.8. | Došlo je do bitnog ubrzanja u provedbi programa kohezijske politike 2018. Stopa odabira projekata za Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond na kraju 2018. dosegnula je 76,6 %, što je 4,2 postotna boda više u odnosu na razdoblje 2007.–2013. u istom referentnom razdoblju. Stopa odabira za Europski socijalni fond (ESF)/Inicijativu za zapošljavanje mladih na kraju 2018. dosegnula je 70 %, što je, prema mišljenju Komisije, usporedivo s razinom za razdoblje 2007.–2013.
  Izglasani proračun 2018. u potpunosti je izvršen, uključujući namjenski prihod.
  Nastavlja se s radom na ubrzanju provedbe na terenu. Komisija pažljivo prati programe za koje se smatra da su izloženi riziku kako bi pomogla u sprječavanju nedovoljne apsorpcije i potencijalnog opoziva odobrenih sredstava. S državama članicama o kojima je riječ vodi se intenzivan dijalog kako bi se situacija poboljšala. Službe Komisije pružaju znatnu potporu državama članicama, uključujući tehničku pomoć i savjetodavne usluge.
  U provedbi programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020., koji se financiraju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), nema kašnjenja te je ona i dalje u punom tijeku. |
| --- | --- |

2.8.

Izglasani proračun 2018. u potpunosti je izvršen, uključujući namjenski prihod.

Nastavlja se s radom na ubrzanju provedbe na terenu. Komisija pažljivo prati programe za koje se smatra da su izloženi riziku kako bi pomogla u sprječavanju nedovoljne apsorpcije i potencijalnog opoziva odobrenih sredstava. S državama članicama o kojima je riječ vodi se intenzivan dijalog kako bi se situacija poboljšala. Službe Komisije pružaju znatnu potporu državama članicama, uključujući tehničku pomoć i savjetodavne usluge.

U provedbi programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020., koji se financiraju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), nema kašnjenja te je ona i dalje u punom tijeku.

2.9. do 2.11. Komisija se ne slaže s procjenom Suda kad je riječ o glavnom razlogu za neiskorišteno pretfinanciranje.

Primjena fondova kohezijske politike pokazala je da su stope pretfinanciranja za razdoblje 2014.–2020. postavljene previsoko. U skladu s tim iznosi neiskorištenog godišnjeg pretfinanciranja vraćeni su u proračun EU-a.

Nadalje, suzakonodavci su uveli pravilo o automatskom opozivu sredstava„n+3” (umjesto „n+2”), što je onemogućilo brže izvršenje proračuna.

Kako bi potaknula dobro financijsko upravljanje i pravodobnu provedbu za razdoblje 2021.–2027., Komisija je u svoj Prijedlog uredbe o zajedničkim odredbama (COM(2018) 375) uključila pravilo o automatskom opozivu sredstava „n+2” umjesto trenutačnog pravila o automatskom opozivu „n+3”. Zbog istog je razloga razina pretfinanciranja smanjena na godišnje plaćanje od 0,5 % na temelju ukupne potpore iz fondova.

Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj nije obuhvaćen odlomcima od 2.9. do 2.11. jer je pretfinanciranje isplaćeno samo u prvim trima godinama programskog razdoblja, tj. od 2014. do 2016. (u skladu s člankom 35. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1306/2013).

| 2.18. | Nakon početnog kašnjenja provedba programa kohezijske politike dobro napreduje. |
| --- | --- |

2.18.

2.19. do 2.21. Pri predlaganju gornjih granica za plaćanja za sljedeći višegodišnji financijski okvir Komisija u obzir uzima sve promjene relevantne za procjene plaćanja u tom trenutku, uključujući stvarno izvršenje proračuna EU-a u prethodnim godinama i očekivane potrebe u razdoblju 2021.–2027.

Te procjene uključuju i prijedlog Komisije da se razina godišnjeg pretfinanciranja za programe za razdoblje 2014.–2020. smanji s 3 % za razdoblje 2020.–2023. na 1 % za razdoblje 2021.–2023. (vidjeti COM(2018) 614). O tom se prijedlogu još nije raspravilo u Vijeću.

Nakon početnog kašnjenja provedba programa kohezijske politike dobro napreduje. Komisija smatra da je stopa odabira projekata za programe kohezijske politike za razdoblje 2014.–2020., koja je navedena u odgovoru Komisije na odlomak 2.8., krajem prosinca 2018. premašila stopu odabira projekata u odgovarajućem trenutku u programskom razdoblju 2007.–2013. U skladu s tim Komisija smatra da kašnjenje u primjeni ESI fondova nije bilo veće od onog u prethodnom VFO-u.

Pitanja povezana s financijskim upravljanjem koja se odnose na proračun za 2018. i buduća razdoblja

2.22. i 2.23. Kasno donošenje VFO-a za razdoblje 2014.–2020. te naknadno kašnjenje u donošenju Uredbe o zajedničkim odredbama (šest mjeseci kasnije u odnosu na razdoblje 2007.–2013.) doveli su do kašnjenja u početku provedbe programa kohezijske politike za razdoblje 2014.–2020. Međutim, od 2018. provedba je u punom tijeku.

Preklapanja između programskih razdoblja prirodna su posljedica provedbe višegodišnjih programa uz primjenu pravila automatskog opoziva „n+2”/„n+3”.

Kad je riječ o riziku od nedostatnih odobrenih sredstva za plaćanje na početku sljedećeg VFO-a, vidjeti odgovore Komisije na odlomak 2.8. i odlomke od 2.19. do 2.21.

| 2.26. | Komisija ističe da se stvarna izloženost proračuna EU-a jamstvima neće morati podmirivati iz samo jednog godišnjeg proračuna. Izloženost koja se podmiruje iz godišnjeg proračuna samo je dio stvarne izloženosti, a dio je zaštićen pričuvom za likvidnost (vidjeti i odlomak 2.27.). |
| --- | --- |

2.26.

| 2.28. | Komisija ističe da joj u upravljanju rizikom Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR), koji djeluje na tržištima u nastajanju i u nestabilnim zemljama s većim rizikom od onog povezanog s operacijama koje su zajamčene državama članicama, pomaže Skupina za tehničku procjenu za jamstva, čiji su članovi stručnjaci za rizike koje na osobnoj osnovi upućuju financijske institucije u svojstvu provedbenih partnera. |
| --- | --- |

2.28.

Zaključci i preporuke

| 2.44. | Kasno donošenje VFO-a za razdoblje 2014.–2020. te naknadno kašnjenje u donošenju Uredbe o zajedničkim odredbama doveli su do kašnjenja u početku provedbe programa kohezijske politike za razdoblje 2014.–2020. Međutim, od 2018. provedba dobro napreduje.
  Službe Komisije pružaju znatnu potporu državama članicama radi ubrzanja provedbe na terenu.
  Komisija isto tako ističe da u provedbi programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020., koji se financiraju iz EPFRR-a, nema kašnjenja te je ona i dalje u punom tijeku. |
| --- | --- |

2.44.

Službe Komisije pružaju znatnu potporu državama članicama radi ubrzanja provedbe na terenu.

Komisija isto tako ističe da u provedbi programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020., koji se financiraju iz EPFRR-a, nema kašnjenja te je ona i dalje u punom tijeku.

2.44. Prva alineja Primjena fondova kohezijske politike pokazala je da su stope pretfinanciranja za razdoblje 2014.–2020. postavljene previsoko. U skladu s tim iznosi neiskorištenog godišnjeg pretfinanciranja vraćeni su u proračun EU-a.

Nadalje, suzakonodavci su uveli pravilo o automatskom opozivu sredstava„n+3” (umjesto „n+2”), što je onemogućilo brže izvršenje proračuna.

Kako bi potaknula dobro financijsko upravljanje i pravodobnu provedbu za razdoblje 2021.–2027., Komisija je u svoj Prijedlog uredbe o zajedničkim odredbama (COM(2018) 375) uključila pravilo o automatskom opozivu sredstava „n+2” umjesto trenutačnog pravila o automatskom opozivu sredstava „n+3”. Zbog istog je razloga razina pretfinanciranja smanjena na godišnje plaćanje od 0,5 % na temelju ukupne potpore iz fondova.

2.44. Druga alineja Prijedlogom Komisije za sljedeći VFO uzima se u obzir da se ukupna razlika do gornje granice za plaćanja ne može prenijeti u sljedeći VFO.

2.44. Treća alineja Nakon početnog kašnjenja provedba programa kohezijske politike dobro napreduje. Komisija smatra da je stopa odabira projekata za programe kohezijske politike za razdoblje 2014.–2020., koja je navedena u odgovoru Komisije na odlomak 2.8., krajem prosinca 2018. premašila stopu odabira projekata u odgovarajućem trenutku u programskom razdoblju 2007.–2013.

2.44. Četvrta alineja U prijedlog Komisije o gornjim granicama za plaćanja na početku sljedećeg VFO-a uključene su procijenjene potrebe te moguća ograničenja gornje granice vlastitih sredstava za te godine.

| 2.45. | Primjena ESI fondova nastavila se poboljšavati tijekom 2018. u usporedbi s prethodnim godinama. Izglasani proračun u potpunosti je izvršen 2018. Vidjeti i odgovore Komisije na odlomke 2.8. i 2.22. |
| --- | --- |

2.45.

Preporuka 2.1. (razina odobrenih sredstava za plaćanje)

| (a) | Komisija prihvaća preporuku u mjeri u kojoj je to moguće, uzimajući u obzir nesigurnost i točnost prognoza država članica u pogledu primjene ESI fondova – glavnog pokretača ukupnih procjena plaćanja; |
| --- | --- |

(a)

Komisija prihvaća preporuku u mjeri u kojoj je to moguće, uzimajući u obzir nesigurnost i točnost prognoza država članica u pogledu primjene ESI fondova – glavnog pokretača ukupnih procjena plaćanja;

| (b) | Komisija prihvaća preporuku.
  U prijedlogu Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir navode se ambiciozne i realistične razine obveza za buduće programe potrošnje. Komisija je u tom kontekstu predložila i izmjene pravila o opozivu sredstava.
  Na temelju najnovijih predviđanja potreba za plaćanjima nakon 2020. Komisija je predložila i godišnje gornje granice za plaćanja koje odgovaraju očekivanim potrebama i provedbi nove generacije programa te nepodmirenih obveza iz prethodnih financijskih okvira. |
| --- | --- |

(b)

Komisija prihvaća preporuku.

U prijedlogu Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir navode se ambiciozne i realistične razine obveza za buduće programe potrošnje. Komisija je u tom kontekstu predložila i izmjene pravila o opozivu sredstava.

Na temelju najnovijih predviđanja potreba za plaćanjima nakon 2020. Komisija je predložila i godišnje gornje granice za plaćanja koje odgovaraju očekivanim potrebama i provedbi nove generacije programa te nepodmirenih obveza iz prethodnih financijskih okvira.

| (c) | Komisija prihvaća preporuku.
  Komisija je predstavila svoje zakonodavne prijedloge o kohezijskoj politici znatno prije početka programskog razdoblja 2021.–2027. Komisija istodobno naglašava da su za donošenje pravnog okvira odgovorni Europski parlament i Vijeće. |
| --- | --- |

(c)

Komisija prihvaća preporuku.

Komisija je predstavila svoje zakonodavne prijedloge o kohezijskoj politici znatno prije početka programskog razdoblja 2021.–2027. Komisija istodobno naglašava da su za donošenje pravnog okvira odgovorni Europski parlament i Vijeće.

Preporuka 2.2. (zajednički fond za rezervacije)

Komisija prihvaća preporuku.

Komisija će i dalje primati i pratiti nepodmirene zajamčene iznose koji se pokrivaju iz triju jamstvenih fondova (Mandat za vanjsko kreditiranje, EFSU, EFOR) te će nastaviti slati redovita izvješća proračunskom tijelu u skladu s odredbama Financijske uredbe. Metodologija stvarne stope rezervacija bit će predmet delegiranog akta. Bit će postupno uvedena na razborit način u skladu s Financijskom uredbom (članak 213. stavak 2. Financijske uredbe) uzimajući u obzir početnu fazu uspostave ukupnih rezervacija.

Preporuka 2.3. (financijski instrumenti kojima upravlja Grupa EIB-a)

Komisija prihvaća preporuku.

Komisija će nastaviti proračunskom tijelu dostavljati godišnje detaljno izvješće o svim financijskim instrumentima. To će izvješće sadržavati i ukupan iznos i detaljni prikaz sredstava prenesenih na financijske instrumente kojima upravlja Grupa EIB-a.

Poglavlje 3. – Ostvarivanje rezultata s pomoću proračuna EU-a

Odgovori Komisije na Godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Uvod

| 3.1. | Komisija predano radi na poboljšanju okvira uspješnosti za proračun EU-a. Taj će napredak biti stalan i postupan, a do njega će doći posebice u kontekstu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira. To zahtijeva i potpunu predanost svih drugih tijela koja izvršavaju proračun EU-a, osobito država članica.

  Okvir uspješnosti za proračun EU-a sastoji se od triju elemenata: a) pravne obveze izvješćivanja o pokazateljima koji su dio pravnih osnova programa, b) praćenja provedbe programa s pomoću puno šireg raspona i kvantitativnih i kvalitativnih informacija te c) redovitih evaluacija kojima se ocjenjuje uspješnost programa. Iako pokazatelji mogu upućivati na to gdje bi se trebalo usmjeriti pažnju kada se razmatra koji bi programi mogli izazvati zabrinutost u pogledu uspješnosti, potrebne su dodatne kvantitativne i kvalitativne informacije kako bi se utvrdilo postoje li stvarne zabrinutosti, koje točno i kako ih se može ublažiti. |
| --- | --- |

3.1.

Okvir uspješnosti za proračun EU-a sastoji se od triju elemenata: a) pravne obveze izvješćivanja o pokazateljima koji su dio pravnih osnova programa, b) praćenja provedbe programa s pomoću puno šireg raspona i kvantitativnih i kvalitativnih informacija te c) redovitih evaluacija kojima se ocjenjuje uspješnost programa. Iako pokazatelji mogu upućivati na to gdje bi se trebalo usmjeriti pažnju kada se razmatra koji bi programi mogli izazvati zabrinutost u pogledu uspješnosti, potrebne su dodatne kvantitativne i kvalitativne informacije kako bi se utvrdilo postoje li stvarne zabrinutosti, koje točno i kako ih se može ublažiti.

Dio 1. – Što se može iščitati iz pokazateljâ uspješnosti proračuna EU-a?

| 3.3. | U „Metodološkim napomenama” uz Pregled uspješnosti programa riječ je o odabiru pokazatelja: „Pokazatelji su odabrani na temelju kriterija kao što su relevantnost, dostupnost podataka itd.” |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija priznaje da se pristupačnost programskih izvještaja čitateljima može poboljšati i trenutačno radi na tome, ali naglašava da zbog količine podataka sadržanih u njima – odnosno podataka o napretku u ostvarenju ciljeva programa u skladu s člankom 41. stavkom 3. točkom (h) Financijske uredbe – po svojoj prirodi čini referentan tekst za stručnjake. Komisija je upravo iz tog razloga, da bi imala skup podataka o uspješnosti programa koji je čitateljima pristupačniji, počela objavljivati Pregled uspješnosti programa. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.6. | Komisija predano radi na prikupljanju, analiziranju, objavljivanju i djelovanju u pogledu visokokvalitetnih podataka o uspješnosti. Kako bi bolje razumjela trenutačno stanje izvješćivanja o uspješnosti na temelju pokazatelja, Komisija je provela internu analizu podataka o uspješnosti svih programa potrošnje koji su dostupni od ožujka 2019., a koja je objavljena u programskim izvještajima priloženima uz nacrt proračuna za 2020.
  Nadalje, okvir uspješnosti za proračun EU-a temelji se na više elemenata. Praćenje napretka na temelju pokazateljâ uspješnosti vrlo je važno, međutim napredak u pogledu odabranih pokazatelja samo je jedan od elemenata i na temelju njega ne mogu se donijeti čvrsti zaključci o uspješnosti programa. Kako Europski revizorski sud ističe u odlomku 3.8., kvalitativnim se informacijama, kao što su primjeri postignuća, upotpunjuju podaci o pokazateljima i pruža potpunija slika uspješnosti, čak i u određenim slučajevima u kojima podaci o pokazateljima nedostaju ili kada se ažurira polazna vrijednost. |
| --- | --- |

3.6.

Nadalje, okvir uspješnosti za proračun EU-a temelji se na više elemenata. Praćenje napretka na temelju pokazateljâ uspješnosti vrlo je važno, međutim napredak u pogledu odabranih pokazatelja samo je jedan od elemenata i na temelju njega ne mogu se donijeti čvrsti zaključci o uspješnosti programa. Kako Europski revizorski sud ističe u odlomku 3.8., kvalitativnim se informacijama, kao što su primjeri postignuća, upotpunjuju podaci o pokazateljima i pruža potpunija slika uspješnosti, čak i u određenim slučajevima u kojima podaci o pokazateljima nedostaju ili kada se ažurira polazna vrijednost.

Odjeljak A – Pokazatelji upućuju na znatne razlike u postignućima i umjeren cjelokupni napredak

| 3.7. | OECD (1)
  je postojeći okvir uspješnosti za proračun EU-a prepoznao kao najbolji među sličnim okvirima. Komisija priznaje da svi okviri uspješnosti zahtijevaju stalno poboljšavanje i radi se na poboljšanju sustava, primjerice s pomoću prijedloga Komisije za sljedeću generaciju financijskih programa. Mnogo je izazova povezanih s prikupljanjem i prijenosom podataka, posebno za programe u okviru zajedničkog upravljanja. Zbog tih i drugih čimbenika, uključujući višegodišnju prirodu programâ, izvješćivanje o uspješnosti europskog proračuna predstavlja izazov. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisija predano radi na izradi visokokvalitetnih i pouzdanih izvješća o uspješnosti proračuna EU. Komisija se u tu svrhu oslanja na podatke koje su dostavile države članice i drugi izvori. Prema uputama središnjih službi, od službi Komisije zahtijeva se da pruže sveobuhvatne informacije o uspješnosti za svaki program te da osiguraju kvalitetu i pouzdanost dostavljenih informacija.
  Izvori pokazateljâ uspješnosti sustavno se objavljuju u godišnjim izvješćima o radu. Osim toga, u skladu s uputama za godišnja izvješća o radu za 2018., od direktora odgovornih za upravljanje rizikom i unutarnju kontrolu zatraženo je da izjave da su podaci predstavljeni u obama dijelovima godišnjih izvješća o radu pouzdani, potpuni i točni. |
| --- | --- |

3.8.

Izvori pokazateljâ uspješnosti sustavno se objavljuju u godišnjim izvješćima o radu. Osim toga, u skladu s uputama za godišnja izvješća o radu za 2018., od direktora odgovornih za upravljanje rizikom i unutarnju kontrolu zatraženo je da izjave da su podaci predstavljeni u obama dijelovima godišnjih izvješća o radu pouzdani, potpuni i točni.

3.9. druga alineja Komisija prima na znanje procjenu Europskog revizorskog suda da je izračunavanje napretka izvedbe indikativnije kada se kao polazište uzme polazna vrijednost. Međutim, polazne brojčane vrijednosti u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.–2020. nisu utvrđene u svim programima, zbog čega je radi usporedivosti donesena odluka da se izračuna ukupan napredak.

Komisija smatra da je upotreba prognozâ – na temelju dogovorenih projekata – uz stvarne podatke o provođenju opravdana u slučaju programâ ulaganja kao što su Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijski fond (KF). One su informativne i omogućuju stručnjacima i donositeljima odlukâ da donesu zaključke o napretku provedbe, a time i da sustav u cjelini ispuni predviđeni cilj.

| 3.10. | Komisija smatra da postupak sažimanja uspješnosti prema pokazateljima u programe i naslove ima svoja ograničenja. Komisija namjerno nije izračunala prosjek udaljenosti do cilja po programu. Pojedinačna brojka ne može u potpunosti prikazati složenost koju podrazumijeva trošenje desetaka milijardi eura. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komisija predano radi na poboljšanju prikupljanja i dostupnosti podataka, posebno u pogledu zajedničkog upravljanja, gdje su kašnjenja trenutačno najduža. Komisija je u tom pogledu u svibnju 2018. predložila dvomjesečni ciklus izvješćivanja u skladu s člankom 37. stavkom 1. predložene Uredbe o zajedničkim odredbama COM(2018) 375. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Uspješnost u većini slučajeva nije linearna u vremenu, nego počinje polako tijekom provedbe. Stoga se očekuje da će napredak od polazne vrijednosti u većini slučajeva biti niži od linearnih postotaka koje je naveo Europski revizorski sud. Pri ocjenjivanju ostvarenog napretka u obzir bi trebalo uzeti i kašnjenja u provedbi. U tom smislu Komisija smatra da je napredak od početne vrijednosti općenito na dobrom putu. No Komisija se slaže da je potrebno vrlo pažljivo pratiti napredak u provedbi i u slučaju nedostataka poduzeti potrebne mjere. |
| --- | --- |

3.12.

Naslov 1.a: Pokazatelji upućuju na dobar napredak u pogledu programa Erasmus+ i EFSU te umjeren napredak u pogledu Obzora 2020 i Instrumenta za povezivanje Europe

3.13. prva alineja Komisija naglašava da se odabir pokazatelja za pregled uspješnosti programa temeljio posebno na relevantnosti i dostupnosti podataka, a ne na dobivenoj vrijednosti pokazatelja. Zapravo, u izvješću za svaki naslov postoje slučajevi u kojima izračun napretka koji se temelji na programskim izvješćima daje bolje rezultate nego onaj koji se temelji na pregledu uspješnosti programa. Komisija se slaže da će u budućnosti analiza morati biti detaljnija, a temeljne pretpostavke bolje utvrđene.

3.13. druga alineja U pregledu uspješnosti programa za 2019. uloženi su znatni napori kako bi se poboljšalo izvješćivanje o podacima o Instrumentu za povezivanje Europe. Instrumentom za povezivanje Europe financiraju se veliki, dugoročni infrastrukturni projekti ili projekti koje treba umreženo koordinirati. Ti se projekti često moraju razvijati u okviru uzastopnih financijskih okvira i može doći do znatnog kašnjenja od trenutka pokretanja projekta i dostupnosti podataka potrebnih za mjerenje uspješnosti. Prijedlogom Komisije o nastavku toga instrumenta stavljen je veći naglasak na okvir uspješnosti da bi se osigurale „transparentne, odgovorne i odgovarajuće mjere praćenja i izvješćivanja s ciljem ocjene napretka Programa [...] i promicanja njegovih postignuća”.

3.13. treća alineja U svojem pregledu uspješnosti programa Komisija je dala do znanja da se uspješnost programa Erasmus+ uspoređuje s 2017. Program je na dobrom putu da ostvari svoje ciljeve do 2020.

3.13. četvrta alineja Komisija navodi da je prvotni cilj Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) bio do srpnja 2018. mobilizirati 315 milijardi eura za ulaganja. Uredba o proširenju i poboljšanju EFSU-a (Uredba o EFSU-u 2.0) stupila je na snagu 30. prosinca 2017. Time je produženo trajanje EFSU-a do kraja 2020., a investicijski cilj povećan je na 500 milijardi eura. Tom je Uredbom predviđeno da će se jamstvo EU-a potrebno da bi se EFSU-u omogućila potpora ulaganjima povećati sa 16 milijardi eura na 26 milijardi eura tek od srpnja 2018. (odnosno nakon početnog razdoblja). Dakle, na kraju 2017. rezultati EFSU-a uspoređeni su s početnim ciljem ulaganja od 315 milijardi eura.

Naslov 1.b: Pokazatelji upućuju na relativno slab napredak u području kohezije zbog kasnog početka

| 3.14. | Prognoze, utemeljene na dogovorenim tekućim projektima, ključne su informacije u kontekstu praćenja provedbe. Uz podatke o stvarnoj provedbi njima se pruža uvid u portfelj projekta koji je, u slučaju politika koje uključuju velika ulaganja s dugim pripremnim razdobljima kao što je kohezija, možda najvredniji podatak tijekom provedbe. |
| --- | --- |

3.14.

Naslov 2.: Na temelju pokazatelja nije bilo moguće utvrditi ostvareni napredak za većinu rashoda u području „prirodni resursi”

| 3.15. | Komisija napominje da je zbog svoje godišnje prirode Europski fond za jamstva u poljoprivredi manje pogodan za utvrđivanje višegodišnjih ciljeva. No radi se na razvoju alatâ i parametara kako bi se osiguralo da se izvješćivanje o uspješnosti na sredini razdoblja može provoditi i za podatke u pogledu ovog fonda. |
| --- | --- |

3.15.

3.15. prva alineja Komisija napominje da korištenjem metode koju primjenjuje Europski revizorski sud (kako je objašnjeno u odlomku 3.9. i okviru 3.1.) nije moguće izračunati napredak od polazne vrijednosti za više od jednog od ukupno 27 pokazatelja.

Međutim, Komisija smatra da se napredak od polazne vrijednosti može procijeniti za svih 27 pokazatelja. Dakle, odabrani pokazatelji omogućuju praćenje napretka.

Sveobuhvatnom analizom 27 pokazatelja uključenih u programski izvještaj trebalo bi uzeti u obzir konkretno stanje poljoprivrednog sektora i rashode EFJP-a.

Naslov 3.: Pokazatelji za „sigurnost i građanstvo” upućuju na dva programa s dobrim napretkom, jedan s umjerenim napretkom i jedan koji zaostaje

| 3.17. | Komisija napominje da je pri ocjenjivanju uspješnosti programa Hrana i hrana za životinje u obzir potrebno uzeti nepredvidivost izbijanja bolesti životinja i biljaka. Svi su programi rada doneseni i provedeni kako je predviđeno. |
| --- | --- |

3.17.

Naslov 4.: Pokazatelji upućuju na ukupan primjeren napredak za programe u okviru Globalne Europe

| 3.19. | Metodologija za definiranje pokazatelja i ciljeva Instrumenta za razvojnu suradnju pojašnjena je u Revidiranom Okviru EU-a za rezultate međunarodne suradnje i razvoja (SWD(2018) 444). |
| --- | --- |

3.19.

Posebni instrumenti: nedovoljno informacija o postignutom napretku

3.20. prva alineja Komisija napominje da se pokazateljem uzimaju u obzir samo one katastrofe koje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti. Šest slučajeva iz 2017. još je bilo pod istragom, stoga nisu uključeni u izračun jer još uvijek nije bilo jasno ispunjavaju li kriterije prihvatljivosti. Naposljetku, 2017. nisu prihvaćene dvije od 10 prijava (poplava u Murciji i požari u parku prirode Donana).

Odjeljak B – Pokazatelji nisu uvijek pružali dobru sliku stvarnog napretka

| 3.21. | Kad je riječ o podnaslovu „Mnogi pokazatelji nisu dobro odabrani”, Komisija napominje da su pokazatelji uspješnosti za financijske programe EU-a utvrđeni u pravnim aktima na kojima se ti programi temelje. Izbor pokazateljâ rezultat je pregovora između Europskog parlamenta i Vijeća na temelju prijedloga Komisije. Komisija je obvezna redovito izvješćivati o svim pokazateljima utvrđenima u zakonodavstvu. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Visok udio pokazateljâ uloženih sredstava i izlaznih proizvoda ne znači da su ti pokazatelji loše odabrani. Komisija se slaže da su pokazatelji rezultata i učinka sami po sebi prikladniji za mjerenje uspješnosti. Međutim, pokazatelji ishoda potrebni su da bi se moglo izvješćivati o napretku, posebno za projekte koji uključuju velika ulaganja s dugim pripremnim razdobljima. Stoga smatramo da je potrebna ravnoteža među vrstama pokazateljâ i da bi ta ravnoteža trebala biti specifična za pojedini program. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Komisija smatra da udio pokazateljâ uloženih sredstava i izlaznih proizvoda od 60 % ne mora nužno ograničiti korisnost dostavljenih informacija. Iako se Komisija slaže da treba postojati ravnoteža među različitim vrstama pokazateljâ, odgovarajuća ravnoteža može se za različite programe razlikovati. Okvir uspješnosti proračuna EU-a sadržava i strukturirani sustav evaluacija (privremene i ex post), kako je utvrđeno u Smjernicama za bolju regulativu, upravo radi razlikovanja različitih učinaka programa. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komisija napominje da je izuzetno teško odabrati pokazatelje učinka na koje utječu samo izravni učinci samog programa. Na svaki širi pokazatelj rezultata ili ishoda neizbježno će utjecati niz čimbenika, a ti će programi biti samo jedan od njih. Komisija stoga nastoji upotrijebiti skup pokazatelja s pomoću kojih se na najbolji mogući način objašnjava i izvješćuje o uspješnosti programa, ali to, s obzirom i na prirodu samih programa, ponekad predstavlja velik izazov.

  Međutim, ulažu se napori za odabir pokazatelja rezultata i učinka kojima se najbolje objašnjavaju programi, posebno u pogledu sljedećeg skupa pokazateljâ u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje nakon 2020. Uz to, Komisija napominje i da će samo u okviru cjelovite evaluacije s odgovarajućim kontrolnim varijablama biti vidljivi učinci programâ potrošnje EU-a. |
| --- | --- |

3.24.

Međutim, ulažu se napori za odabir pokazatelja rezultata i učinka kojima se najbolje objašnjavaju programi, posebno u pogledu sljedećeg skupa pokazateljâ u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje nakon 2020. Uz to, Komisija napominje i da će samo u okviru cjelovite evaluacije s odgovarajućim kontrolnim varijablama biti vidljivi učinci programâ potrošnje EU-a.

| 3.25. | Kad je riječ o tablici 3.2., Komisija se slaže da u nekim slučajevima pokazatelji kojima je obuhvaćeno područje humanitarne pomoći imaju samo neizravnu vezu s humanitarnim djelovanjem koje financira EU i da na vrijednost pokazatelja utječe niz vanjskih čimbenika. Stoga će se u okviru sljedećeg VFO-a uložiti napori da se poveća relevantnost skupa pokazatelja za humanitarno djelovanje EU-a, odnosno osiguraju jasnije poveznice svih pokazatelja s potrošnjom i ciljevima.

  Kad je riječ o EFJP-u, učinkoviti sustavi upravljanja i kontrole od presudnog su značaja i za osiguravanje provođenja programâ na način koji vodi postizanju ciljeva. Stoga postoji potreba za pokazateljem u programskom izvještaju kojim se utvrđuje u kojoj se mjeri provjeravaju rashodi. |
| --- | --- |

3.25.

Kad je riječ o EFJP-u, učinkoviti sustavi upravljanja i kontrole od presudnog su značaja i za osiguravanje provođenja programâ na način koji vodi postizanju ciljeva. Stoga postoji potreba za pokazateljem u programskom izvještaju kojim se utvrđuje u kojoj se mjeri provjeravaju rashodi.

| 3.26. | Komisija priznaje da programski izvještaji nisu strukturirani tako da jasno povezuju posebne ciljeve s općim ciljem. Međutim, za programe potrošnje za razdoblje nakon 2020. uspostavljena je jasna hijerarhijska struktura kojom se povezuju posebni ciljevi s općima i pokazatelji s posebnim ciljevima. Štoviše, revidira se i proračunska nomenklatura i bit će strukturirana s obzirom na posebne ciljeve. Tim će se mjerama znatno poboljšati struktura Komisijinih dokumenata o uspješnosti proračuna i njihova prilagođenost korisnicima. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | U obzir se uvijek mora uzeti kompromis između iscrpnog popisa pokazateljâ kojima je obuhvaćen svaki aspekt ciljeva i povezanih resursa. |
| --- | --- |

3.27.

3.27. Druga alineja Ciljevi Instrumenta za razvojnu suradnju po prirodi su vrlo široki i ne može ih se obuhvatiti ograničenim brojem pokazatelja. Unatoč tomu, djelovanja povezana s klimatskim promjenama i okolišem godišnje se prate s pomoću metodologije pokazatelja iz Rija, koju je razvio Odbor za razvojnu pomoć OECD-a (DAC).

| 3.28. | Kao što je prethodno navedeno, Komisija, oslanjajući se i na države članice i druge izvještajne subjekte, stalno poboljšava svoje izvješćivanje o uspješnosti. U analizi skupa podataka dostupnog u ožujku 2019. Komisija je utvrdila da 63 % pokazatelja ima „cjelokupne informacije o uspješnosti”, odnosno podatkovne točke, polaznu vrijednost i cilj, što Komisija smatra razumnom brojkom. Kad je riječ o okviru uspješnosti programa potrošnje za razdoblje nakon 2020., Komisija je sada pokrenula širok projekt kako bi osigurala da se takve temeljne informacije o uspješnosti za programe utvrde dosljedno i prema dogovorenom rasporedu. |
| --- | --- |

3.28.

3.28. četvrta alineja Komisija prima na znanje da se u posebnim slučajevima ažuriranjem statističkih podataka mijenja i polazna vrijednost.

| 3.29. | Za EFJP se smatra da se odabranim pokazateljima omogućuje procjena napretka (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 3.15. prvu alineju).
  Nadalje, Komisija predano radi na osiguranju stalnog poboljšavanja izvješćivanja o uspješnosti za EFJP, Obzor 2020. i EUSF, posebno za sljedeće razdoblje VFO-a, za koje se predlažu pojačane odredbe o praćenju i pojednostavnjeni pokazatelji na temelju iskustava iz evaluacija. |
| --- | --- |

3.29.

Nadalje, Komisija predano radi na osiguranju stalnog poboljšavanja izvješćivanja o uspješnosti za EFJP, Obzor 2020. i EUSF, posebno za sljedeće razdoblje VFO-a, za koje se predlažu pojačane odredbe o praćenju i pojednostavnjeni pokazatelji na temelju iskustava iz evaluacija.

| 3.30. | U slučajevima na koje se poziva Europski revizorski sud Komisija prihvaća korisnost utvrđivanja godišnjih graničnih vrijednosti za praćenje uspješnosti. No Komisija napominje da ih neki programi u razdoblju 2014.–2020. nemaju ili, u slučaju podijeljenog upravljanja, nadležna tijela država članica ne pružaju dovoljno informacija o prijavljenim vrijednostima. I u tom području Komisija predano radi, prema potrebi, na poboljšanju toga stanja za financijske programe za razdoblje nakon 2020. godine, za koje će biti ključna podrška Parlamenta, Vijeća i država članica. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | Kad je riječ o podnaslovu „Za neke programe nisu bili dostupni dovoljno kvalitetni podaci”, Komisija napominje da dostupnost i kvaliteta podataka u velikoj mjeri ovise o obvezama izvješćivanja koje proizlaze iz zakonodavnog postupka. Ako podatke dostavljaju države članice i tijela javne vlasti, Komisija ima ograničenu mogućnost utjecaja na njihovu kvalitetu. Komisija napominje da su za tri četvrtine pokazatelja bili dostupni najnoviji podaci. Za neke programe podaci će biti dostupni tek kasnije u razdoblju provedbe. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | Komisija vrlo ozbiljno shvaća preporuke Europskog parlamenta i Vijeća i u svojim izvješćima o uspješnosti uvijek iznosi najnovije dostupne podatke. Kao što je već istaknuto, u sustavu uspješnosti složenom kao što je proračun EU-a i uz postojeći pravni okvir teško je imati potpuno ažurirane podatke. Komisijin su cilj poboljšanja u pogledu dostavljanja što ažuriranijih podataka u izvješćivanju, iako opet napominje da to uvelike ovisi o pravovremenom i pouzdanom dostavljanju podataka država članica i drugih trećih strana. Komisija ističe i da će svako izvješćivanje uvijek biti prikaz situacije u određenom trenutku jer su temeljni podaci rijetko statični. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Komisija prihvaća da postoje određeni ograničeni problemi s kvalitetom podataka kad je riječ o pokazateljima, ali smatra da je opći okvir uspješnosti pouzdan. Komisija naglašava i svoju predanost poboljšanju sustava uspješnosti i izvješćivanja za sljedeći proračunski ciklus. |
| --- | --- |

3.33.

3.33. druga alineja Komisija predano radi na osiguravanju poboljšanja kvalitete podataka na kojima se temelje ključni pokazatelji uspješnosti, uključujući dostavljene informacije o patentnim prijavama i publikacijama. To se odražava u redovito ažuriranom odjeljku s rezultatima projekata platforme Horizon Dashboard na internetskom portalu Financiranje i mogućnosti.

| 3.34. | Komisija prihvaća da određeni ciljevi u pogledu pokazatelja rezultata možda nisu dovoljno ambiciozni, ali smatra da je opći okvir uspješnosti pouzdan. Komisija naglašava i svoju predanost poboljšanju sustava u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru. |
| --- | --- |

3.34.

3.34. druga točka Prioritet politike, posebno za Kohezijski fond (s obzirom na željeznički sektor država članica koje ispunjavaju uvjete za ta ulaganja), bila je obnova i nadogradnja željeznica s ciljem izgradnje 2 829 km prugâ. Ciljevi novih željezničkih pruga koje se financiraju iz EFRR-a bili su nešto viši i iznosili su 580 km, što je i dalje tek 14 % ciljne vrijednosti za obnovljene i nadograđene duljine pruge.

| 3.35. | Komisija prihvaća da ciljevi u pogledu nekih pokazatelja u nekim programima možda nisu dovoljno ambiciozni. Da bi se ti pokazatelji i ciljevi utvrdili, potrebno je detaljno ocijeniti značenje i kontekst pokazatelja. |
| --- | --- |

3.35.

Dio 2. – Rezultati revizija uspješnosti koje je obavio Sud: glavni zaključci i preporuke

Naslovi 1.a „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” i 1.b „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”

a)   Tematsko izvješće br. 8/2018 – Trajnost potpore EU-a proizvodnim ulaganjima u poduzeća

| 3.38. | Komisija prima na znanje da su se projektima obuhvaćenima revizijom Europskog revizorskog suda općenito postigla planirana ostvarenja i da su u većini slučajeva ta ostvarenja i dalje postojala i bila u upotrebi.
  U usporedbi s programskim razdobljem 2000.–2006., pristup EU-a upravljanju u pogledu pitanja trajnosti ulaganja znatno se razvio u razdoblju 2007.–2013. To se odražava ne samo na posebnim i pojačanim regulatornim odredbama, već i na naglasku koji je stavljen na strateško planiranje glavnih projekata te ex post evaluacijama Komisije na programskoj razini za kohezijsku politiku.
  Kad je riječ o postignutim rezultatima, za vrijeme revizije Komisija je naglasila nedostatak podataka za mnoge projekte obuhvaćene revizijom, a ne prevladavanje slabih rezultata ili rezultata koji nisu trajni. |
| --- | --- |

3.38.

U usporedbi s programskim razdobljem 2000.–2006., pristup EU-a upravljanju u pogledu pitanja trajnosti ulaganja znatno se razvio u razdoblju 2007.–2013. To se odražava ne samo na posebnim i pojačanim regulatornim odredbama, već i na naglasku koji je stavljen na strateško planiranje glavnih projekata te ex post evaluacijama Komisije na programskoj razini za kohezijsku politiku.

Kad je riječ o postignutim rezultatima, za vrijeme revizije Komisija je naglasila nedostatak podataka za mnoge projekte obuhvaćene revizijom, a ne prevladavanje slabih rezultata ili rezultata koji nisu trajni.

3.39. prva alineja Komisija prima na znanje da se ova preporuka odnosi na proces odobrenja operativnih programa u razdoblju nakon 2020.

b)   Tematsko izvješće br. 9/2018 – Javno-privatna partnerstva (JPP) u EU-u

3.40. i 3.41. Javno-privatna partnerstva (JPP) jedan su od alata koje države članice i promotori projekta imaju na raspolaganju kao mogući instrument za provedbu politike. Komisija doprinosi razmjeni najbolje prakse, nudi ciljanu tehničku pomoć, redovito analizira nacionalne okvire JPP-a i, ako je to primjereno, daje preporuke politike za njihovo poboljšanje („europski semestar”). Međutim, kad je riječ o europskom semestru i strategiji Europa 2020., ne postoje posebni poticaji za intenzivniju upotrebu javno-privatnih partnerstava. Kad je riječ o sektorskim instrumentima, Komisija nema pravnu osnovu na temelju koje bi mogla zahtijevati da države članice u većoj ili manjoj mjeri primjenjuju javno-privatna partnerstva u usporedbi s drugim metodama nabave. U okviru podijeljenog upravljanja europskim strukturnim i investicijskim fondovima sloboda primjene javno-privatnog partnerstva prepuštena je isključivo državama članicama.

c)   Tematsko izvješće br. 12/2018 – Širokopojasni pristup internetu u državama članicama EU-a

3.42. i 3.43. Komisija prati sve ciljeve širokopojasnog pristupa internetu Digitalne agende i objavljuje relevantne podatke u Indeksu gospodarske i društvene digitalizacije.

Komisija je pozvala države članice da preispitaju napredak u provedbi nacionalnih planova za razvoj širokopojasnog pristupa internetu i da ih ažuriraju u razdoblju do 2025.

Komisija podsjeća da su nacionalna regulatorna tijela u konačnici odgovorna za provedbu pravnog i regulatornog okruženja. Komisija je u prijedlogu revizije telekomunikacijskih pravila EU-a (Europski zakonik elektroničkih komunikacija) predstavila poboljšane odredbe o neovisnosti i regulatornoj sposobnosti nacionalnih regulatornih tijela, uključujući dostupne resurse, ovlast da izravno odrede sankcije i usklađivanje minimalnog popisa zadataka.

Komisija je u ekonomski slabije održivim područjima predložila revidirana telekomunikacijska pravila kako bi potaknula uvođenje širokopojasnog pristupa internetu.

Uz to, Komisija državama članicama daje i nastavit će davati smjernice za iskorištavanje državne potpore za širokopojasni pristup internetu.

Komisija je uspostavila Akcijski plan za širokopojasni pristup internetu na ruralnim područjima, posebno razmjenom najboljih praksi putem mreže uredâ za širokopojasne usluge, ciljanim misijama u državama članicama, pomnijim praćenjem potrošnje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u području širokopojasnog pristupa i ažuriranim smjernicama za ulaganje u širokopojasni pristup internetu.

d)   Tematsko izvješće br. 17/2018 – Iskorištavanje sredstava

| 3.44. | Komisija podsjeća da datum donošenja zakonodavnog okvira uvelike ovisi o suzakonodavcima. Komisija naglašava da su, iako je rano donošenje zakonodavnog okvira važno za početak provedbe programa, i drugi čimbenici, kao što su pravilo o opozivu sredstava, razina pretfinanciranja ili zahtjevi u pogledu imenovanja za razdoblje 2014.–2020., imali znatan učinak na provedbu.
  Komisija sa zadovoljstvom prima na znanje da su mjere koje je poduzela u bliskoj suradnji s tijelima nadležnima za predmetni program, odnosno radnom skupinom za bolju provedbu koju je uspostavila, doprinijele osjetnom povećanju iskorištavanja sredstava tijekom razdoblja 2007.–2013. Istaknula je i da su, na temelju rezultata ex post evaluacije programskog razdoblja 2007.–2013. i 7. izvješća o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, kohezijskom politikom općenito ostvareni dobri rezultati. |
| --- | --- |

3.44.

Komisija sa zadovoljstvom prima na znanje da su mjere koje je poduzela u bliskoj suradnji s tijelima nadležnima za predmetni program, odnosno radnom skupinom za bolju provedbu koju je uspostavila, doprinijele osjetnom povećanju iskorištavanja sredstava tijekom razdoblja 2007.–2013. Istaknula je i da su, na temelju rezultata ex post evaluacije programskog razdoblja 2007.–2013. i 7. izvješća o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji, kohezijskom politikom općenito ostvareni dobri rezultati.

3.45. prva alineja Komisija je već 29. svibnja 2018. predstavila prijedlog Uredbe o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027. (COM(2018) 375), odnosno 30 mjeseci prije planiranog početka razdoblja prihvatljivosti. Započela je i neslužbene pregovore s državama članicama o sporazumima o partnerstvu prije nego što su suzakonodavci donijeli pravni okvir.

3.45. druga alineja Službe Komisije nastavile su pružati znatnu potporu državama članicama, uključujući tehničku pomoć i savjetodavne usluge, kako bi poboljšale svoju sposobnost izvršenja sredstava, uz fokus na ostvarivanje rezultata.

Pomno praćenje omogućuje uspostavljanje akcijskih planova prilagođenih potrebama svakog programa i praćenje pojedinih pitanja koja su utvrđena kako bi se osigurala održiva provedba, a da se pritom ne ugrozi ostvarivanje rezultata.

e)   Tematsko izvješće br. 30/2018 – Prava putnika

3.47. prva alineja Komisija je prihvatila preporuke.

3.47. druga alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku s obzirom na to da ima važnu ulogu u povećanju razine osviještenosti putnika. Pristala je i dodatno unaprijediti postojeće smjernice.

3.47. treća alineja Komisija je prihvatila preporuku i iskoristit će svoje pravo inicijative kako bi razmotrila i predložila načine za suočavanje s preostalim izazovima u provedbi.

f)   Tematsko izvješće br. 28/2018 – Obzor 2020.

| 3.48. | Komisija je pozdravila ocjenu Revizorskog suda u pogledu Obzora 2020. Komisija je prihvatila sve preporuke iz izvješća te ih trenutačno provodi. |
| --- | --- |

3.48.

Naslov 2. „Prirodni resursi”

3.51. prva alineja Komisija priznaje da se projektima za obnovljive izvore energije može doprinijeti održivom ruralnom razvoju.

Smatra da se do sada pozabavila osmišljavanjem i održivošću buduće politike u području obnovljivih izvora energije kroz nedavno doneseno zakonodavstvo: nova Uredba o upravljanju energetskom unijom (Uredba (EU) 2018/1999), Uredba o LULUCF-u (Uredba (EU) 2018/841) i preinaka Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (Direktiva (EU) 2018/2001).

U tom bi okviru države članice pri izradi i dovršetku svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova mogle uzeti u obzir okolnosti i potrebe svojih ruralnih područja.

Države članice/regije pri oblikovanju programâ ruralnog razvoja i uspostavljanju ravnoteže između različitih ciljeva svojih strategija ruralnog razvoja odlučuju je li u tom pogledu ostvaren potencijal financiranja iz EPFRR-a.

3.51. druga alineja Komisija se obvezala u obzir uzeti sve raspoložive dokaze o dosadašnjoj uspješnosti politike i te podatke upotrijebiti pri analizi konkretnih rješenja za budućnost u procjeni učinka na kojoj se temelji okvir ZPP-a za razdoblje nakon 2020. Komisija se obvezala i razmotriti način ocjenjivanja uspješnosti vrstâ intervencija, uključujući, prema potrebi, potporu dohotku.

3.51. treća alineja Cilj upotrebe pojednostavnjenih mogućnosti financiranja jest smanjiti administrativno opterećenje za tijela i korisnike. Sustavom nadoknade pojednostavnjenih mogućnosti financiranja trebali bi se ostvariti isti rezultati kao i konvencionalnim sustavima nadoknade, ali na jednostavniji i brži način. Komisija razmatra načine za prelazak na sustave u kojima se isplate naknada državama članicama temelje na provedbi politike.

3.52. druga alineja Komisija je ojačala veze između sustava višestruke sukladnosti i dobrobiti životinja, posebno daljnjim dijeljenjem najboljih praksi i rezultata inspekcija u pogledu unakrsne usklađenosti s državama članicama, kako je preporučio Europski revizorski sud. To je učinjeno u okviru sastanaka Stručne skupine za višestruku sukladnost, koja je uspostavljena 2018.

3.52. peta alineja S obzirom na tematsko izvješće br. 25/2018, odabir projekta (uključujući prioritizaciju projekata) moraju provesti države članice. Međutim, u pravnim odredbama kojima se uređuju ESI fondovi ne predviđa se takva uloga Komisije u okviru podijeljenog upravljanja u pogledu uspostave kriterija za odabir operacija, pokretanje poziva za podnošenje prijedloga te evaluaciju i odabir projekata koji će se financirati. Na državama članicama je da organiziraju taj postupak. To se ne mijenja u prijedlogu Komisije za razdoblje 2021.–2027. Komisija je, međutim, kao preduvjete za financiranje (takozvani povoljni uvjeti) iz EFRR-a/Kohezijskog fonda za razdoblje 2021.–2027. predložila da bi ulaganja u sprečavanje i upravljanje rizicima trebala biti usklađena s nacionalnim ili regionalnim planom upravljanja rizicima od katastrofa. Taj je pristup sličan onomu za razdoblje 2014.–2020., ali je osnažen i nudi integriran pristup svim rizicima.

Naslovi 3. „Sigurnost i građanstvo” i 4. „Globalna Europa”

a)   Tematsko izvješće br. 7/2018 – Turska

3.55. prva alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

Komisija prima na znanje ciljni datum provedbe te će pri izradi programa za 2018. razmotriti preusmjeravanje sredstava u okviru političkih smjernica.

Komisija navodi da napredak u tako osjetljivim područjima ne ovisi isključivo o dodijeljenim sredstvima u okviru IPA-e, nego, što je još važnije, o političkoj volji turskih tijela vlasti.

3.55. druga alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

3.55. treća alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

3.55. četvrta alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

3.55. peta alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

b)   Tematsko izvješće br. 20/2018: Afrička struktura za mir i sigurnost (APSA)

| 3.56. | Potpora EU-a Afričkoj strukturi za mir i sigurnost (APSA) u pogledu kapaciteta i financijske odgovornosti činila je ključan doprinos razvoju te strukture, iako očekivani rezultati još nisu sustavno ostvareni.
  Doprinos plaćama ili drugim operativnim troškovima sam po sebi nije problematičan sve dok je povezan s ostvarivanjem rezultata i dok je dio šire strategije potpore s jasnom izlaznom strategijom. |
| --- | --- |

3.56.

Doprinos plaćama ili drugim operativnim troškovima sam po sebi nije problematičan sve dok je povezan s ostvarivanjem rezultata i dok je dio šire strategije potpore s jasnom izlaznom strategijom.

3.57. prva alineja Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje prihvatile su preporuku. Međutim, pod određenim uvjetima može biti prikladna i ad hoc podrška operativnim troškovima.

3.57. druga alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

c)   Tematsko izvješće br. 27/2018: Instrument za izbjeglice u Turskoj

3.59. prva alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

Komisija smatra da se potporom za slične vrste aktivnosti paralelnim instrumentima omogućila komplementarnost te da nije došlo do udvostručavanja ili preklapanja, što je Komisiji omogućilo brže reagiranje s obzirom na to da su različiti instrumenti mobilizirani u različito vrijeme.

3.59. druga alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

3.59. treća alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

3.59. četvrta alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

Komisija napominje da provedba te preporuke ne ovisi isključivo o Komisiji, već i o spremnosti partnerâ da prihvate te uvjete.

3.59. peta alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

Iako nisu mogli pristupili imenima korisnika, partneri su uspostavili čvrste kontrolne mehanizme. Partneri i Komisija nastavit će od turske vlade tražiti bolji pristup primarnim podacima, vodeći računa o pravnom okviru.

3.59. šesta alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

Komisija će i dalje surađivati s turskim tijelima u tom pogledu u cilju osiguravanja potpunog pristupa podacima za provedbene partnere, uzimajući u obzir primjenjivi pravni okvir.

Komisija napominje da se Instrumentom ne namjerava koordinirati sva pomoć EU-a izbjeglicama u Turskoj; njezin mandat za praćenje i izvješćivanje odnosi se samo na pomoć u okviru Instrumenta. Komisija u odvojenom kontekstu već priprema Globalno izvješće o provedbi financiranja u vezi s migracijskom krizom koje će nadopuniti posebno izvješće o Instrumentu.

d)   Tematsko izvješće br. 32/2018: Uzajamni fond EU-a za Afriku

| 3.60. | Uzajamni fond EU-a osmišljen je kao provedbeni instrument s fleksibilnim ciljevima kako bi se moglo odgovoriti na potrebe i novonastale izazove koji proizlaze iz složenih kriznih situacija, od kojih je svaka različite prirode, a koje utječu na tri predmetne regije. |
| --- | --- |

3.60.

3.61. prva alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

3.61. druga alineja Komisija je djelomično prihvatila ovu preporuku.

3.61. treća alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

3.61. četvrta alineja Komisija je prihvatila ovu preporuku.

Naslov 5. „Administracija”

a)   Tematsko izvješće br. 34/2018 – Uredski smještaj institucija EU-a

3.64. prva alineja Kad je riječ o strategiji građenja, glavna načela Komisijine politike u području nekretnina kako je iznesena u Komunikaciji COM(2007) 501 u velikoj su mjeri ažurirana (2).

Komisija je samo djelomično prihvatila preporuku s obzirom na to da se dokumentacija s planovima (višegodišnji okviri politikâ i radni dokument o zgradama priloženi nacrtu proračuna) već ažurira svake godine.

3.64. druga alineja Komisija nije prihvatila preporuku, ali će procijeniti prostor za poboljšanja.

Komisija bi u radnom dokumentu o zgradama priloženom nacrtu proračuna mogla svake godine navesti podatke o predujmovima za različite projekte.

3.64. treća alineja Komisija je djelomično prihvatila preporuku jer smatra da traženi postupci upravljanja zgradama postoje. To bi se srednjoročno moglo ponovno procijeniti.

3.64. četvrta alineja Komisija je prihvatila preporuku i želi istaknuti da kod nekretnina, razlike u veličini, potrebama i lokaciji pojedine institucije mogu imati važan utjecaj na usporedivost rezultata.

Izvješća o „funkcionalnom jedinstvenom tržištu i održivoj monetarnoj uniji”

b)   Tematsko izvješće br. 3/2018 – Postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža (MIP)

| 3.68. | Komisija smatra da je provedba postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža općenito pozitivna. Revizorski sud ispitao je članove Odbora za ekonomsku politiku (EPC), od kojih je samo oko 10 % postupak u slučaju makroekonomskih neravnoteža smatralo neučinkovitim. Radi veće transparentnosti Komisija je objavila načela koja je potrebno slijediti pri utvrđivanju i procjeni neravnotežâ u Zbirci o postupku u slučaju makroekonomskih ravnoteža i uvela matrice za procjenu postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža u okviru detaljnih preispitivanja. Kad je riječ o profilu Komisijine analize, zaključci detaljnih preispitivanja navedeni su u komunikaciji Komisije koja prati detaljna preispitivanja, a ne u samim detaljnim preispitivanjima jer se, u skladu s uredbom, u obzir mora uzeti opći kontekst. Naposljetku, prvotno utvrđivanje neravnoteža nije zamišljeno kao sustav ranog upozoravanja i temelji se na varijablama podataka visoke kvalitete. No Komisijina detaljna analiza temelji se na posljednjim makroekonomskim prognozama, kojima se nužno uzimaju u obzir opći tržišni uvjeti, uključujući moguće državne uvjete koji odražavaju negativne učinke izvana. |
| --- | --- |

3.68.

| 3.69. | Komisija prihvaća većinu preporukâ Europskog revizorskog suda i predano radi na njihovu provođenju. Štoviše, mnoge preporuke iz izvješća usmjerene su na jačanje i poboljšavanje aspekata postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža, čime se Komisija već bavi. |
| --- | --- |

3.69.

c)   Tematsko izvješće br. 18/2018 – Je li postignut glavni cilj preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu?

| 3.70. | Komisija trenutačno provodi preporuke koje je prihvatila. Vijeće je u prosincu 2018. donijelo zaključke o izvješću i pozvalo Komisiju da razmisli o nalazima i preporukama Europskog revizorskog suda i da u roku od dvije godine podnese izvješće Vijeću. Komisija je taj rok prihvatila. |
| --- | --- |

3.70.

3.71. prva alineja Komisija je pregledala parametre matrice zahtjeva kao dio šireg preispitivanja fleksibilnosti u okviru PSR-a, objavljenog u svibnju 2018. Komisija nije prihvatila preporuku o rješavanju pitanja kumulativnog učinka dopuštenih odstupanja jer se Uredbom (EZ) br. 1466/97 posebno predviđa dopušteni prostor za odstupanja od 0,25 % BDP-a i Komisija u pogledu toga ne može uvesti ograničenja.

3.71. druga alineja Komisija nije prihvatila preporuke iz te rečenice, odnosno preporuke 2.a i 2.b. Privremeno odstupanje na temelju klauzule o strukturnim reformama nije izravno povezano sa stvarnim proračunskim troškovima reforme jer neke vrlo korisne strukturne reforme ne uzrokuju uvijek znatne izravne proračunske troškove, dok te reforme imaju znatne gospodarske ili političke troškove. U tim bi slučajevima izravno povezivanje privremenog odstupanja s proračunskim troškovima zapravo poništilo namjeru klauzule da djeluje kao poticaj. Komisija nije prihvatila ni preporuku da prestane primjenjivati klauzulu o ulaganjima u njezinu trenutačnom obliku jer smatra da je ona važan element paketa fleksibilnosti uvedenog 2015.

3.71. treća alineja Komisija će ispitati ta pitanja u okviru predstojeće revizije paketa od dviju i šest mjera. Parametrima matrice zahtjevâ već se postavljaju stroži zahtjevi za države članice s visokim razinama duga.

3.71. četvrta alineja Komisija je provela te preporuke na vrijeme za nedavnu objavu Proljetnog paketa za 2019.

Dio 3. – Praćenje provedbe preporukâ

| 3.75. | Komisija nije prihvatila jedanaest preporuka koje uopće nisu provedene. |
| --- | --- |

3.75.

Zaključci i preporuke

Zaključci

| 3.79. | Uspješnost u većini slučajeva nije linearna u vremenu, nego počinje polako tijekom provedbe. Uzimajući u obzir to i kasni početak određenih programa, Komisija smatra da je napredak u cjelini na dobrom putu. Komisija se slaže da je potrebno vrlo pažljivo pratiti napredak u provedbi i u slučaju nedostataka poduzeti potrebne mjere. Komisija smatra da postupak sažimanja uspješnosti prema pokazateljima u programe i naslove ima svoja ograničenja. Komisija svjesno nije izračunala prosjek udaljenosti do cilja po programu. Pojedinačna brojka ne može u potpunosti prikazati složenost koju podrazumijeva trošenje desetaka milijardi eura. |
| --- | --- |

3.79.

| 3.80. | OECD (3)
  je postojeći okvir uspješnosti za proračun EU-a prepoznao kao najbolji među sličnim okvirima. Komisija je dala prijedloge kako bi ga dodatno poboljšala za budući financijski okvir. No mnogo je izazova povezanih s prikupljanjem i prijenosom podataka, posebno za programe u okviru zajedničkog upravljanja. Zbog tih i drugih čimbenika, uključujući višegodišnju prirodu programâ, izvješćivanje o uspješnosti europskog proračuna predstavlja izazov.







  (a) | prva alineja: Pokazatelji uspješnosti za financijske programe EU-a definirani su u pravnim aktima na kojima se ti programi temelje. Komisija se slaže da su pokazatelji rezultata i učinka važni za mjerenje uspješnosti same po sebi. Potrebna je ravnoteža među vrstama pokazateljâ.

  Druga alineja: Komisija se slaže da bi se s pomoću svih pokazatelja trebalo mjeriti izvršenje proračuna EU-a.

  Treća alineja: U obzir se uvijek mora uzeti kompromis između iscrpnog popisa pokazateljâ kojim je obuhvaćen svaki aspekt ciljeva i povezanih resursa. |
| --- | --- | --- |

3.80.

(a)

prva alineja: Pokazatelji uspješnosti za financijske programe EU-a definirani su u pravnim aktima na kojima se ti programi temelje. Komisija se slaže da su pokazatelji rezultata i učinka važni za mjerenje uspješnosti same po sebi. Potrebna je ravnoteža među vrstama pokazateljâ.

Druga alineja: Komisija se slaže da bi se s pomoću svih pokazatelja trebalo mjeriti izvršenje proračuna EU-a.

Treća alineja: U obzir se uvijek mora uzeti kompromis između iscrpnog popisa pokazateljâ kojim je obuhvaćen svaki aspekt ciljeva i povezanih resursa.

| (b) | prva alineja: Komisija, oslanjajući se i na države članice i druge izvještajne subjekte, stalno poboljšava svoje izvješćivanje o uspješnosti. U analizi skupa podataka dostupnog u ožujku 2019. Komisija je utvrdila da 63 % pokazatelja ima „cjelokupne informacije o uspješnosti”, odnosno podatkovne točke, polaznu vrijednost i cilj, što Komisija smatra razumnom brojkom. Kad je riječ o okviru uspješnosti programa potrošnje za razdoblje nakon 2020., Komisija je sada pokrenula širok projekt kako bi osigurala da se takve temeljne informacije o uspješnosti za programe utvrde dosljedno i prema dogovorenom rasporedu. |
| --- | --- |

(b)

prva alineja: Komisija, oslanjajući se i na države članice i druge izvještajne subjekte, stalno poboljšava svoje izvješćivanje o uspješnosti. U analizi skupa podataka dostupnog u ožujku 2019. Komisija je utvrdila da 63 % pokazatelja ima „cjelokupne informacije o uspješnosti”, odnosno podatkovne točke, polaznu vrijednost i cilj, što Komisija smatra razumnom brojkom. Kad je riječ o okviru uspješnosti programa potrošnje za razdoblje nakon 2020., Komisija je sada pokrenula širok projekt kako bi osigurala da se takve temeljne informacije o uspješnosti za programe utvrde dosljedno i prema dogovorenom rasporedu.

| (c) | prva alineja: Dostupnost i kvaliteta podataka u velikoj mjeri ovise o obvezama izvješćivanja koje proizlaze iz zakonodavnog postupka. Kada podatke dostavljaju države članice i tijela javne vlasti, Komisija ima ograničenu mogućnost utjecaja na njihovu kvalitetu. Komisija napominje da su za tri četvrtine pokazatelja bili dostupni najnoviji podaci. Za neke programe podaci će biti dostupni tek kasnije u razdoblju provedbe. |
| --- | --- |

(c)

prva alineja: Dostupnost i kvaliteta podataka u velikoj mjeri ovise o obvezama izvješćivanja koje proizlaze iz zakonodavnog postupka. Kada podatke dostavljaju države članice i tijela javne vlasti, Komisija ima ograničenu mogućnost utjecaja na njihovu kvalitetu. Komisija napominje da su za tri četvrtine pokazatelja bili dostupni najnoviji podaci. Za neke programe podaci će biti dostupni tek kasnije u razdoblju provedbe.

| (d) | prva alineja: Komisija prihvaća da određeni ciljevi u pogledu pokazatelja rezultata možda nisu dovoljno ambiciozni, ali smatra da je opći okvir uspješnosti pouzdan. Komisija naglašava i svoju predanost poboljšanju sustava u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru. |
| --- | --- |

(d)

prva alineja: Komisija prihvaća da određeni ciljevi u pogledu pokazatelja rezultata možda nisu dovoljno ambiciozni, ali smatra da je opći okvir uspješnosti pouzdan. Komisija naglašava i svoju predanost poboljšanju sustava u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru.

| 3.81. | Komisija se slaže s Europskim revizorskim sudom da se dostupnost podataka može poboljšati. Međutim, Komisija smatra da je potrebno postići ravnotežu među različitim vrstama pokazateljâ, ali ne postoji određeni omjer pokazateljâ uloženih sredstava i izlaznih proizvoda koji automatski predstavlja nedostatak (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 3.23.). Činjenica da se napredak ne može izračunati povezana je s dostupnošću podataka i načinom na koji se raspoloživi podaci koriste za izračunavanje tog napretka (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 3.28.). Iako u nekim programima mogu postojati neambiciozni ciljevi u pogledu nekih pokazatelja, u većini slučajeva nije ih lako identificirati (vidjeti odgovor Komisije u odlomku 3.35.). |
| --- | --- |

3.81.

Preporuke

Preporuka 3.1. (Pokazatelji u programskim izvještajima)

Komisija prihvaća preporuku. Komisija je u skladu s Financijskom uredbom dužna u programskim izvještajima izvijestiti o svim pokazateljima utvrđenima u pravnim osnovama programa, o kojima su se Europski parlament i Vijeće dogovorili na temelju prijedloga Komisije.

| (a) | Komisija smatra da je za praćenje i evaluaciju uspješnosti potrebna odgovarajuća ravnoteža među vrstama pokazateljâ i ta bi ravnoteža trebala odražavati specifičnosti pojedinih programa. |
| --- | --- |

(a)

Preporuka 3.2. (Okviri uspješnosti za programe)

Komisija prihvaća ovu preporuku. Komisija prima na znanje da će biti potrebno koristiti ograničeni broj pokazatelja za koje nije smisleno utvrditi kvantitativne polazne vrijednosti, ključne faze ili ciljeve.

| (d) | Komisija prima na znanje da u obzir mora uzeti izvedivost i troškove te činjenicu da to zahtijeva odgovarajuću obvezu, posebno država članica i korisnika, da pravovremeno dostave podatke visoke kvalitete. |
| --- | --- |

(d)

Preporuka 3.3. (Pravovremene informacije za pokazatelje uspješnosti)

Komisija prihvaća preporuku. Komisija prima na znanje da u obzir mora uzeti izvedivost i troškove te činjenicu da to zahtijeva odgovarajuću obvezu, posebno država članica i korisnika, da pravovremeno dostave podatke visoke kvalitete.

Preporuka 3.4. (Dokumentacija ciljeva)

Komisija prihvaća preporuku.

Preporuka 3.5. (Poboljšanje pregleda uspješnosti programâ)

Komisija prihvaća preporuku.

| (a) | Komisija smatra da će ovaj dio preporuke moći provesti tek na početku VFO-a za razdoblje 2021.–2027. |
| --- | --- |

(a)

Prilog 3.3 — Podatci o statusu preporuka za 2015. prikazani po izvješćima

Tematsko izvješće br. 1/2015: „Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u Europi: od 2001. godine nema znatnih poboljšanja ni u pogledu modalnog udjela ni u pogledu uvjeta plovnosti”

Odgovor na odlomak 52. preporuku br. 1 (a): Komisija napominje da je ova preporuka upućena državama članicama.

Odgovor na odlomak 54. preporuku br. 2 (a): Komisija je poduzela mjere koje su bile moguće unutar vremenskog okvira utvrđenog za provedbu preporuke i smatra je provedenom. Ispitala je situaciju u sektoru unutarnje plovidbe s pomoću namjenske analize praćenja tržišta. Do revizije same strategije doći će u širem kontekstu revizije okvira programa TEN-T (vidjeti preporuku 2.c u nastavku).

Odgovor na odlomak 54. preporuku br. 2 (c): Ta će mjera završiti revizijom Uredbe o mreži TEN-T, koja je predviđena do 31. prosinca 2023.

Tematsko izvješće br. 2/2015: „Financijska potpora EU-a uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u dunavskom slijevu: nužnost dodatnih napora u pomoći državama članicama da ostvare ciljeve politike otpadnih voda EU-a”

Odgovor na odlomak 108. preporuku br. 1 (a): Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

Odgovor na odlomak 110. preporuku br. 2 (a): Komisija je u potpunosti provela dio preporuke br. 2 (a) koji je prihvatila. Za većinu opterećenja otpadnih voda (sve aglomeracije više od 2 000 ES) dostavljaju se financijske informacije. Ne izvješćuju samo aglomeracije čiji je ES manji od 2 000. Razlozi su za to sljedeći: a) neopravdano dodatno administrativno opterećenje, b) povećalo bi se kašnjenje u izvješćivanju (Europski revizorski sud na drugom mjestu preporučuje smanjenje kašnjenja u izvješćivanju), c) u Direktivi nema izričite obveze izvješćivanja.

Odgovor na odlomak 115. preporuku br. 3 (a): Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

Odgovor na odlomak 115. preporuku br. 3: Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

Odgovor na odlomak 115. preporuku br. 3 (c): Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom.

Odgovor na odlomak 115. preporuku br. 3 (d): Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. Komisija je poduzela preporučene mjere.

Za programsko razdoblje 2014.–2020. zahtjevi za izvješćivanje o financijskim instrumentima utvrđeni su člankom 46. Uredbe o zajedničkim odredbama (Uredba (EU) br. 1303/2013) i Prilogom I. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 821/2014. Potonjim se utvrđuje model za izvješćivanje o financijskim instrumentima. U odjeljku VIII. modela izvješćivanja države članice trebaju dostaviti podatke o iznosu drugih doprinosa izvan europskih strukturnih i investicijskih fondova prikupljenih financijskim instrumentima, uključujući javne i/ili privatne doprinose, odobrene u sporazumima o financiranju i plaćene na razini krajnjih primatelja.

Odgovor na odlomak 117. preporuku br. 4 (a): Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

Odgovor na odlomak 117. preporuku br. 4 (b): Ova je preporuka djelomično provedena.

Odgovor na odlomak 119. preporuku br. 5 (b): Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

Tematsko izvješće br. 3/2015: „Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje”

Odgovor na odlomak 89. preporuku br. 1: Ova preporuka upućena je državama članicama.

Tematsko izvješće br. 4/2015: „Tehnička pomoć: koji je njezin doprinos poljoprivredi i ruralnom razvoju?”

Odgovor na odlomak 90. preporuku br. 1: Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. U okviru načela podijeljenog upravljanja, države članice u svojim programima ruralnog razvoja opisuju kako će se koristiti tehnička pomoć i u položaju su pružiti ukupnu procjenu toga kako se ona provodi.

Nadalje, treba naglasiti da pokazatelji praćenja daju samo dio informacija potrebnih za evaluaciju i da evaluacija nadilazi analizu podataka iz tablica za praćenje. Zajednička evaluacijska pitanja za ruralni razvoj, kako su utvrđena u Prilogu V. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 808/2014, uključuju pitanje 20.: „U kojoj je mjeri tehnička pomoć pridonijela ostvarenju ciljeva utvrđenih u članku 59. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i članku 51. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013?”

Očekuje se da će izvješće o ex post evaluaciji programâ ruralnog razvoja biti sastavljeno i podneseno Komisiji do prosinca 2024.

Odgovor na odlomak 90. preporuku br. 2: Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

Odgovor na odlomak 93. preporuku br. 4: Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. U tablici za praćenje B2.3. u pogledu potpore za tehničku pomoć – osim nacionalne ruralne mreže – razlikuju se ukupni javni rashodi za administrativne troškove i drugi troškovi, pri čemu potonji uključuju studije i izobrazbu. Opće je načelo da definicija dodatnih pokazatelja koje trebaju prikupiti države članice i regije mora održavati pravu ravnotežu između dodane vrijednosti s jedne strane i administrativnog opterećenja s druge strane. Zbog toga je količina detaljnih informacija prikupljenih na ovoj razini namjerno ograničena.

Komisija nije u mogućnosti pružiti ex ante dokaze o konačnim ishodima evaluacijskih pitanja. U okviru podijeljenog upravljanja evaluacija programâ ruralnog razvoja provodi se na razini država članica ili regija u skladu sa zajedničkim pristupom evaluaciji kako je utvrđeno u članku 14. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 808/2014.

Tematsko izvješće br. 5/2015: „Jesu li financijski instrumenti djelotvorno i perspektivno sredstvo u području ruralnog razvoja?”

Odgovor na odlomak 100. preporuku br. 3: Suzakonodavci nisu osigurali zakonske uvjete u pogledu postavljanja ciljeva za učinak obnovljivosti. Razlog tome je činjenica da je obnovljivost koja se povezuje sa svakim financijskim instrumentom specifična za svaki pojedini instrument i njegovu strukturu. Ona ovisi i o vanjskim čimbenicima kao što su potrebe tržišta i gospodarski razvoj. Slično tomu, Komisija je u odjeljcima o kreditnoj politici svojih provedbenih uredbi (EU) br. 964/2014 i (EU) 2016/1157 pružila samo dodatna pravila provedbe koja se odnose na obnovljivost. Pravnim okvirom i pravilima provedbe mogu se samo utvrditi načela za utvrđivanje ciljeva i za upravljanje vraćenim sredstvima.

Konkretno, ciljni obujam kreditiranja i raspon kamatne stope ne mogu se utvrditi na razini EU-a ex ante s unaprijed utvrđenim ciljevima. Može ih se procijeniti samo na pojedinačnoj osnovi u okviru ex ante procjene svakog financijskog instrumenta (u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013) te se uzimaju u obzir pri određivanju prirode instrumenta (obnovljivi ili neobnovljivi instrument). Tijekom postupka ex ante procjenjivanja mora se ispitati i aspekt financijske poluge. Sredstva vraćena financijskom instrumentu ponovno se upotrebljavaju u okviru istog financijskog instrumenta (obnavljaju se u okviru istog financijskog instrumenta) ili se nakon vraćanja upravljačkom tijelu ili fondu fondova upotrebljavaju u skladu s člancima 44. (za isti cilj utvrđen u okviru prioriteta prije kraja razdoblja prihvatljivosti) i 45. (u skladu s ciljem programa nakon završetka razdoblja prihvatljivosti) Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Na temelju ovih odredbi, kako su izmijenjene u Uredbi Omnibus (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046), Komisija smatra da je preporuka provedena, s izuzetkom ciljeva koji se mogu utvrditi samo u ex ante procjeni svakog financijskog instrumenta i Komisija ih ne može postaviti horizontalno.

Tematsko izvješće br. 8/2015: „Pružaju li se financijskom potporom EU-a odgovarajuća rješenja za potrebe mikropoduzetnika?”

Odgovor na odlomak 68. preporuku br. 1: Kad je riječ o još uvijek prisutnom nedostatku koji je Revizorski sud naveo u Prilogu 3.4., treba napomenuti da uključivanje posebnih pokazatelja u operativni program nije obvezno za upravljačka tijela. Međutim, uredbom se predviđa obvezni zajednički pokazatelj ostvarenja za subjekte (Uredba (EU) br. 1304/2013, Prilog I. 2.).

Odgovor na odlomak 72. preporuku br. 4: Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

Tematsko izvješće br. 9/2015: „Potpora Europske unije borbi protiv mučenja i ukidanju smrtne kazne”

Odgovor na odlomak 55. preporuku br. 4: Iako se slaže sa zaključkom Revizorskog suda da ova preporuka nije provedena, Komisija ponavlja da ne prihvaća preporuku.

Odgovor na odlomak 56. preporuku br. 6: Iako se slaže sa zaključkom Revizorskog suda da ova preporuka nije provedena, Komisija ponavlja da ne prihvaća preporuku.

Tematsko izvješće br. 12/2015: „Na ostvarivanje prioriteta EU-a u vezi s promicanjem ruralnog gospodarstva utemeljenog na znanju utječe neodgovarajuće upravljanje mjerama prijenosa znanja i savjetovanja”

Odgovor na odlomak 94. preporuku br. 1 (b): Preporuka Revizorskog suda smatra se u cijelosti provedenom. Postoje različite metodologije za provođenje učestalih analiza potrebâ za izobrazbom, a najprikladniji pristup ovisi o izradi odgovarajućeg sustava znanja i inovacijâ u poljoprivredi (AKIS), koji se razlikuje u pojedinim državama članicama. Stoga se dokumentom o mjeri može samo općenito opisati najučinkovitiji način provođenja takve procjene potrebâ.

Smatra se da se ažuriranjem dokumenta o mjerama kako ga provodi Komisija pruža odgovarajuća razina pojedinosti i da je ono dostatno za usmjeravanje država članica u provođenju učestalih procjena potreba.

Odgovor na odlomak 94. preporuku br. 1 (d): Preporuka Europskog revizorskog suda smatra se u cijelosti provedenom. U programe ruralnog razvoja odobreno je dodati sve mjere ruralnog razvoja samo ako država članica pokaže temeljnu stratešku potrebu. Ta bi potreba bila vidljiva iz strategije Programa ruralnog razvoja koja se pak temelji na SWOT analizi i iz nje nastaloj procjeni potreba koje je svaka država članica trebala provesti u početnoj fazi programa ruralnog razvoja.

Na godišnjim preglednim sastancima i sastancima odbora za praćenje ocjenjuju se „godišnja izvješća o provedbi”, u kojima se izvješćuje o napretku u provedbi svih programskih mjera programâ ruralnog razvoja. U slučaju poteškoća ili kašnjenja u provedbi, situacija se analizira i traže se korektivne mjere.

Odgovor na odlomak 96. preporuku br. 2 (b): Preporuka Revizorskog suda u vezi s dokumentima sa smjernicama i javnom nabavom, uključujući informacije o internom pružanju usluga, smatra se u cijelosti provedenom.

Kad je riječ o praćenju postupaka država članica s pomoću revizija sukladnosti, vidjeti odgovor Komisije na preporuku br. 5 u vezi s Tematskim izvješćem br. 12/2015.

Odgovor na odlomak 98. preporuku br. 3 (a): Preporuka Europskog revizorskog suda smatra se u cijelosti provedenom. Komisija daje smjernice koje državama članicama služe kao dokument kojim se pojašnjavaju određena pravna tumačenja i šire primjeri dobre prakse u pogledu provedbe zakonodavstva EU-a.

O pitanju razumnosti troškova redovito se raspravlja s državama članicama u različitim kontekstima: posljednja aktivnost bio je seminar o stopama pogrešaka koji se održao u lipnju 2018., tijekom kojeg se razgovaralo o aspektima opravdanosti troškova i korištenju pojednostavnjenih mogućnosti financiranja.

Izobrazbe se mogu organizirati na zahtjev država članica, a već je organizirano nekoliko izobrazbi povezanih s ovom temom. Treba napomenuti i da se primjena pojednostavnjenih mogućnosti financiranja znatno povećava tijekom provedbe programa ruralnog razvoja, što znači da države članice rjeđe koriste procjenu opravdanosti troškova.

Odgovor na odlomak 98. preporuku br. 3 (b): Preporuka Europskog revizorskog suda smatra se u cijelosti provedenom. U članku 51. Uredbe (EU) br. 1303/2013 zahtijeva se da se na godišnjim preglednim sastancima između Komisije i svake države članice za 2017. i 2019. obuhvate svi programi. Na tim se preglednim sastancima uzimaju u obzir izvješća o napretku u provedbi Sporazuma o partnerstvu. Među ostalim, to izvješće sadržava informacije o provedbi mehanizama kojima se osigurava usklađenost između ESI fondova i drugih financijskih instrumenata Unije i nacionalnih financijskih instrumenata te usklađenost s financiranjem iz Europske investicijske banke. Ti pregledni sastanci dodatna su sredstva za osiguranje komplementarnosti i sinergije među programima europskih strukturnih i investicijskih fondova u određenoj državi članici i pružaju osnovu za uvođenje poboljšanja kada je to potrebno.

Odgovor na odlomak 100. preporuku br. 4 (b): Komisija ostaje pri stajalištu da nije odgovorna za praćenje jesu li uspostavljeni sustavi za prikupljanje povratnih informacija kako bi se poboljšale buduće izobrazbe.

Kad je riječ o pouzdanim informacijama o kvaliteti i učinkovitosti uslugâ prijenosa znanja i savjetovanja, u Prilogu V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 808/2014 utvrđena su zajednička evaluacijska pitanja za ruralni razvoj: 1. evaluacijsko pitanje, koje se odnosi na žarišno područje 1 A, glasi: „U kojoj su mjeri intervencije u okviru PRR-a poduprle inovacije, suradnju i razvoj baze znanja u ruralnim područjima?” Na ovo evaluacijsko pitanje odgovorit će se u poboljšanom godišnjem izvješću o provedbi podnesenom 2019. i u ex post evaluaciji.

Stoga se preporuka Revizorskog suda smatra u cijelosti provedenom.

Odgovor na odlomak 102. preporuku br. 5: Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. Kad je riječ o revizijama u području prijenosa znanja i inovacija koje nisu provedene u praksi, planirane su u višegodišnjem programu rada za razdoblje 2016.–2019. za godinu n+2, odnosno za razdoblje 2018.–2019. Nakon nove Središnje procjene rizika, provedene 2017., njihove procjene rizika bile su niže zbog manjih rashoda, a s obzirom na raspoloživa sredstva odlučeno je da se prihvate i druge revizije (s većim rizikom i većim rashodima).

Nakon tematskog izvješća povećan je profil rizičnosti u području revizije. Kao posljedica toga, GU AGRI odabrao je i proveo pet revizija (u Austriji, Danskoj, Francuskoj, Italiji i Švedskoj). Treba imati na umu da je, s obzirom na vrlo male rashode, čak i ako je izvršeno povećanje faktora rizika područja revizije u analizi rizika, niz odabranih transakcija i dalje ograničen.

Štoviše, u novom pristupu reviziji koji GU AGRI provodi od srpnja 2018. naglasak je stavljen na rad certifikacijskog tijela za sve mjere izvan IAKS-a, uključujući mjere povezane s prijenosom znanja i inovacijama. Kad god je takva mjera u uzorku 1 certifikacijskog tijela, u svojoj će ga reviziji odabrati i GU AGRI.

Tematsko izvješće br. 13/2015: „Potpora EU-a zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (Akcijskog plana za FLEGT)”

Odgovor na odlomak 58. preporuku br. 1: Komisija je 2015. djelomično prihvatila ovu preporuku jer je izdvajanje proračuna za provedbu Akcijskog plana za FLEGT izvedivo samo za tematske programe/proračunske linije. Komisija je za razdoblje 2014.–2020. izdvojila 145 milijuna EUR za provedbu Akcijskog plana za FLEGT u okviru proračunske linije tematskog programa i izradila godišnje akcijske planove u kojima je detaljno utvrđeno koja će se područja djelovanja Akcijskog plana za FLEGT financirati.

Tematsko izvješće br. 16/2015: „Povećanje sigurnosti opskrbe energijom razvojem unutarnjeg energetskog tržišta: nužni su dodatni napori”

Odgovor na odlomak 117. preporuku br. 3: Komisija smatra da je preporuka u cijelosti provedena putem proširenja regulatornog okvira i postavljanja platforme.

Odgovor na odlomak 123. preporuku br. 7 (b): Komisija je djelomično prihvatila preporuku i poduzela zatražene mjere u pogledu prihvaćenih elemenata.

Odgovor na odlomak 126. preporuku br. 9: Komisija nije prihvatila ovu preporuku. No poduzela je mjere koje su se smatrale potrebnima radi rješavanja temeljnih pitanja.

Tematsko izvješće br. 17/2015: „Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate”

Odgovor na odlomak 84. preporuku br. 2 (a): Komisija smatra da je ova preporuka u cijelosti provedena.

Komisija inzistira da je ispitivanje mogućnosti za poboljšanje rezultata stalna i uobičajena praksa. Komisija ispituje svaki zahtjev za reprogramiranje, bez obzira na to je li potaknut potrebom za uključivanjem novih dodatnih sredstava ili ne, prvenstveno radi postizanja boljih rezultata, i detaljno raspravlja s državom članicom. Komisija do sada nije preuzela inicijativu i predložila nove izmjene jer bi bile nepotrebne i vrlo neučinkovite.

Odgovor na odlomak 84. preporuku br. 2 (b): Komisija smatra da je ova preporuka u cijelosti provedena.

Komisija inzistira na tome da se procjena provodi marljivo i da je ona uvijek bila uobičajena praksa. Izvješćivanje o svim pojedinostima postupka procjenjivanja, o elementima koji su propisani uredbama i koji su uvijek bili uobičajena praksa smatra se nepotrebnim i neučinkovitim, zbog čega na kontrolnim popisima nedostaju detaljne informacije.

Odgovor na odlomak 84. preporuku br. 2 (c): Komisija inzistira da je ova preporuka u cijelosti provedena u mjeri u kojoj ostaje relevantna. Ova je preporuka izgubila na važnosti tijekom razdoblja 2014.–2020. jer se godišnja izvješća o provedbi više ne smatraju načinom priopćavanja detaljnih, već samo sažetih informacija. Komisija naglašava da se u godišnjim izvješćima o provedbi prenose dovoljne, relevantne informacije, a da se detaljnije informacije osiguravaju drugim načinom izvješćivanja (npr. izvješća o evaluaciji, tehnički sastanci i odbori za praćenje – čije su rasprave zabilježene u zapisnicima i internim bilješkama).

Odgovor na odlomak 86. preporuku br. 3: Komisija smatra da je ova preporuka u cijelosti provedena.

Komisija naglašava da se sustavne provjere vjerodostojnosti i pouzdanosti provode kao uobičajena praksa. Postoje dokazi da je to uobičajena praksa (smjernice iz jedinice za evaluaciju i iz koordinacijske jedinice ESF-a, kontrolni popisi za prihvaćanje izvješćâ). Dokumentiranje svake provedene provjere bilo bi nepotrebno i neučinkovito.

Tematsko izvješće br. 20/2015: „Isplativost potpore EU-a ruralnom razvoju za neproizvodna ulaganja u području poljoprivrede”

Odgovor na odlomak 74. preporuku br. 1 (a): U skladu s člankom 75. Uredbe (EU) br. 1305/2013, države članice Komisiji će krajem lipnja 2019. podnijeti prošireno godišnje izvješće o provedbi za 2018. Komisija će u tom trenutku samo moći dovršiti predmetno praćenje.

Odgovor na odlomak 77. preporuku br. 3 (a): Komisija tu preporuku smatra provedenom jer je provedena potrebna mjera savjetovanja država članica da odrede dodatne pokazatelje. Komisija prati provedbu programâ ruralnog razvoja putem skupa zajedničkih pokazatelja konteksta, rezultata i ostvarenja u okviru Zajedničkog sustava praćenja i evaluacije 2014.–2020.

Evaluacije provode države članice ili se one provode u njihovo ime, a sinteza tih evaluacija na razini EU-a obavlja se u nadležnosti službi Komisije. Obvezni elementi Zajedničkog sustava praćenja i evaluacije 2014.–2020., sadržani u provedbenom aktu, uključuju popis pokazatelja koji će se koristiti za praćenje uspješnosti politike. Osim ovih pokazatelja, Komisija može samo savjetovati/poticati države članice da utvrde dodatne pokazatelje.

Preporuka „da Komisija državama članicama sa znatnim udjelom potpore neproizvodnim ulaganjima treba pružiti savjete o utvrđivanju pokazateljâ rezultata za najčešće financirane vrste neproizvodnih ulaganja” ispunjena je utvrđivanjem „Smjernica o procjeni rezultata programâ ruralnog razvoja: kako se pripremiti za izvješćivanje o evaluaciji u 2017.”

Komisija ne može obvezati države članice da utvrde takve dodatne pokazatelje jer to prelazi obvezne elemente okvira Zajedničkog sustava praćenja i evaluacije (CMES) za razdoblje 2014.– 2020.

Odgovor na odlomak 81. preporuku br. 5 (b): Uprava za osiguranje i reviziju GU-a AGRI nastavit će uključivati rezultate Europskog revizorskog suda u pripremni rad za Višegodišnji program rada (VPR). Nalazi Europskog revizorskog suda uključeni su u standardne kriterije koji se koriste pri uspostavljanju VPR-a.

Tematsko izvješće br. 23/2015: „Kakvoća vode u dunavskom slijevu: ostvaren je napredak u provedbi Okvirne direktive o vodama, ali potrebni su dodatni napori”

Odgovor na odlomak 172. preporuku br. 1 (d): Ova preporuka upućena je državama članicama.

Odgovor na odlomak 172. preporuku br. 1 (e): Ova preporuka upućena je državama članicama.

Odgovor na odlomak 172. preporuku br. 1 (f): Ova preporuka upućena je državama članicama.

Odgovor na odlomak 182. preporuku br. 2 (b): Ova preporuka upućena je državama članicama.

Odgovor na odlomak 182. preporuku br. 2 (c): Ova preporuka upućena je državama članicama.

Odgovor na odlomak 182. preporuku br. 2 (d): Ova preporuka upućena je državama članicama.

Odgovor na odlomak 191. preporuku br. 3 (b): Komisija nije prihvatila ovu preporuku.

Odgovor na odlomak 191. preporuku br. 3 (e): Predviđen je daljnji rad i očekuje se da će ova preporuka u cijelosti biti provedena do kraja 2020.

Odgovor na odlomak 191. preporuku br. 3 (f): Ova preporuka upućena je državama članicama.

Odgovor na odlomak 191. preporuku br. 3 (g): Ova preporuka upućena je državama članicama.

Tematsko izvješće br. 24/2015: „Borba protiv prijevara unutar Zajednice u području PDV-a: potrebno je odlučnije djelovati”

Odgovor na odlomak 116. preporuku br. 6: Komisija nije prihvatila ovu preporuku. Preporuku je zamijenio prijedlog Komisije, o kojem trenutačno raspravlja Vijeće, o „konačnom sustavu PDV-a”, kojim će se reformirati postojeći sustav PDV-a za trgovinu unutar EU-a te uključiti nova pravila o obvezama izvješćivanja.

Odgovor na odlomak 117. preporuku br. 7: Komisija nije prihvatila ovu preporuku. Sektorski mehanizam obrnutog oporezivanja kao mjera za borbu protiv prijevara nije obvezan te je uglavnom usmjeren na specifične probleme povezane s prijevarama na nacionalnoj razini. Prijedlogom Komisije za „konačni sustav PDV-a”, o kojem Vijeće trenutačno raspravlja, predviđeno je ukidanje sektorskog obrnutog oporezivanja (u odnosu na robu u prvoj fazi) jer se strukturalno bavi uzrokom problema prijevara unutar EU-a.

Tematsko izvješće br. 25/2015: „Potpora EU-a ruralnoj infrastrukturi: moguće je ostvariti znatno veću vrijednost za uloženi novac”

Odgovor na odlomak 101. preporuku br. 1 (b): Komisija smatra da je ova preporuka u cijelosti provedena.

Države članice uspostavljaju i koriste platformu za razmjenu najboljih praksi – Europsku mrežu za ruralni razvoj – jer se projekti i najbolje prakse u provedbi pojavljuju tijekom tekućeg programskog razdoblja 2014.–2020. Daljnje procjene u pogledu mogućeg učinka mrtvog tereta mogu se provesti samo zasebno od slučaja do slučaja i tijekom evaluacije programa, za koju je Komisija izdala smjernice.

Osim toga, Komisija je donošenjem programâ ruralnog razvoja za tekuće razdoblje 2014.–2020. ublažila rizik od neostvarenja dodane vrijednosti za EU fondove.

Odgovor na odlomak 101. preporuku br. 1 (d): Komisija preporuku smatra djelomično provedenom s obzirom na to da je njezina provedba u tijeku. Uspostavljeni su redoviti kontakti među različitim službama Komisije. Nakon odobrenja ili izmjena programâ ruralnog razvoja, druge službe Komisije uključuju se u postupak putem službenih savjetovanja između službi i u obzir se uzimaju doprinosi. Osim toga, i izmjene sporazumâ o partnerstvu rade se zajednički. Proširena godišnja izvješća o provedbi za 2018., koja bi trebala biti dostavljena 2019., trebala bi pružiti bolji uvid u djelotvornost dogovora o osiguravanju komplementarnosti između fondova EU-a. Revidirane smjernice za ova godišnja izvješća o provedbi objavljene su u rujnu 2018.

Odgovor na odlomak 106. preporuku br. 2 (b): Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. Komisija je održala nekoliko prezentacija o novim opcijama uvedenima Uredbom Omnibus (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046) o pojednostavnjenim mogućnostima financiranja. U listopadu 2018. održane su prezentacija u Odboru za ruralni razvoj i prezentacija tijekom seminara Europskog partnerstva za inovacije za „Poljoprivrednu produktivnost i održivost” (EIP-AGRI), a u studenome 2018. održana je prezentacija na konferenciji španjolskih agencija za plaćanje. Tijekom tih prezentacija vodile su se rasprave o tome kako se upotrebom opcija pojednostavnjenih mogućnosti financiranja može zamijeniti potreba za procjenom opravdanosti troškova i kako države članice mogu prevladati sve poteškoće u pogledu tog aspekta. Radionica Europske mreže za ruralni razvoj održat će se 20. lipnja 2019. pod nazivom Radionica EMRR-a „Pojednostavnjene mogućnosti financiranja: stečeno iskustvo i nove prilike”.

Odgovor na odlomak 109. preporuku br. 3 (a): Komisija namjerava procijeniti učinkovitost i djelotvornost sredstava u okviru Programâ ruralnog razvoja 2014.–2020., u skladu sa Zajedničkim sustavom za nadzor i evaluaciju (članak 110. Uredbe (EU) br. 1306/2013). To će učiniti na temelju privremenih evaluacija država članica dostavljenih u 2019. i ex post evaluacija podnesenih Komisiji do kraja 2024. (članak 78. Uredbe (EU) br. 1305/2013).

Prilog 3.4. — Postignuta poboljšanja i preostali nedostaci djelomično provedenih preporuka po izvješću

Tematsko izvješće br. 1/2015: „Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u Europi: od 2001. godine nema znatnih poboljšanja ni u pogledu modalnog udjela ni u pogledu uvjeta plovnosti”

Odlomak 54. preporuka br. 2 (a): Nema dokaza o djelotvornoj koordinaciji napora među različitim državama članicama.

Odgovor: Preporuka je bila provesti dubinske analize s ciljem daljnjeg razvijanja strategije. Komisija je poduzela mjere koje su bile moguće unutar vremenskog okvira utvrđenog za provedbu preporuke i smatra je provedenom. Ispitala je situaciju u sektoru unutarnje plovidbe s pomoću namjenske analize praćenja tržišta. Komisija uz to provodi i studije povezane s potencijalom prijevoza vodnim putovima (luke i unutarnji plovni putovi) prema različitim scenarijima razvoja gospodarstva EU-a i razvoja infrastrukture. Do revizije same strategije doći će u širem kontekstu revizije okvira mreže TEN-T. Studija povezana s potencijalom prijevoza vodnim putovima (luke i unutarnji plovni putovi), koju je provela Komisija, prema različitim scenarijima razvoja gospodarstva EU-a, industrijskim trendovima i razvoju mreže TEN-T trebala je biti završena u veljači 2019. Međutim, zbog kašnjenja s kojima se suočio savjetnik zadužen za studiju i potrebe za njezinim znatnim poboljšanjem, završno izvješće trenutačno je u postupku odobrenja službi Komisije.

Nakon rasprava s Vijećem i Parlamentom Komisija je započela s radom s državama članicama i dionicima na pripremi budućeg programa Naiades III, koji bi trebao biti uspostavljen nakon 2020. radi dodatnog poboljšanja učinkovitosti sektora unutarnje plovidbe.

Tematsko izvješće br. 2/2015: „Financijska potpora EU-a uređajima za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda u dunavskom slijevu: nužnost dodatnih napora u pomoći državama članicama da ostvare ciljeve politike otpadnih voda EU-a”

Odlomak 110. preporuka 2 (a): Takve se informacije ne prikupljaju za aglomeracije manje od 2 000 ES.

Odgovor: Komisija je propisno razmotrila preporuku 2 (a) i nije prihvatila njezin dio koji se odnosi na aglomeracije čiji je ES manji od 2 000. Komisija nije prihvatila od država članica zatražiti da dostave podatke o financijskim iznosima za aglomeracije čiji je ES manji od 2 000. Razlozi su sljedeći: a) neopravdano dodatno administrativno opterećenje, b) povećalo bi se kašnjenje u izvješćivanju (Europski revizorski sud na drugom mjestu preporučuje smanjenje kašnjenja u izvješćivanju), c) u Direktivi nema izričite obveze izvješćivanja.

Odlomak 115. preporuka 3 (c): Još se čeka zaključak Glavne uprave ENV u vezi s preporukom Europskog revizorskog suda da se uvede obveza mjerenja prelijevanja.

Odgovor: Na temelju preporuke Europskog revizorskog suda Komisija je provela namjensku studiju o problemu prelijevanja tijekom olujâ i uključila ovo pitanje u evaluaciju Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda. Evaluacija se bliži kraju i bit će objavljena u četvrtom tromjesečju 2019. Procjena se odnosi na prethodno razdoblje, ali razmatra i dalje prisutan utjecaj prelijevanja mješovitog kanalizacijskog sustava u slučaju potpune usklađenosti. To je oblikovano i zaključci će biti integrirani u radni dokument službi Komisije o evaluaciji (očekuje se do četvrtog tromjesečja 2019.). Na temelju zaključaka evaluacije Komisija može odlučiti provesti procjenu učinka u pogledu toga treba li izmijeniti Direktivu o pročišćavanju otpadnih voda, među ostalim u odnosu na utvrđivanje zahtjeva koji se odnose na mjerenja i pravila za prelijevanje. S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da je preporuka sada u cijelosti provedena.

Odlomak 115. preporuka br. 3 (d): I dalje postoji rizik od postojanja prekomjerno velikih uređaja za pročišćavanje otpadnih voda.

Odgovor: Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. Komisija je poduzela preporučene mjere.

Za programsko razdoblje 2014.–2020. zahtjevi za izvješćivanje o financijskim instrumentima propisani su člankom 46. Uredbe o zajedničkim odredbama (Uredba (EU) br. 1303/2013) i Prilogom I. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 821/2014. U tom prilogu utvrđuje se model za izvješćivanje o financijskim instrumentima. U odjeljku VIII. modela izvješćivanja države članice trebaju dostaviti podatke o iznosu drugih doprinosa izvan europskih strukturnih i investicijskih fondova prikupljenih financijskim instrumentima, uključujući javne i/ili privatne doprinose, odobrene u sporazumima o financiranju i plaćene na razini krajnjih primatelja.

Odlomak 117. preporuka br. 4 (b): Izmijenjena Uredba o gnojidbenim proizvodima još nije donesena. Uključivanje mulja iz otpadnih voda na popis gnojiva ovisi o rezultatima tehničke studije koja je u tijeku.

Odgovor: Uredba o gnojidbenim proizvodima donesena je u svibnju i bit će objavljena 25. lipnja. Delegiranim aktom na temelju studije STRUBIAS mogu se uvesti nove kategorije sastavnih materijala u Prilogu 2. toj uredbi, kojim se utvrđuju pravila za oporabu određenih materijala kao što su pepeo i nataložena sol prikupljena iz kanalizacijskog mulja koji se na tržištu prodaju kao gnojidbeni proizvodi s oznakom CE (europska oznaka sukladnosti).

Tematsko izvješće br. 4/2015: „Tehnička pomoć: koji je njezin doprinos poljoprivredi i ruralnom razvoju?”

Odlomak 90. preporuka br. 1: Dodana je vrijednost mjera koje su poduzete na temelju preporuka upitna. Komisija je provela 1. preporuku (pojašnjenje i praćenje), no mjerom koju je poduzela nije se riješilo pitanje izneseno u izvješću Suda koje se odnosilo na to da velik udio rashoda država članica na tehničku pomoć „zapravo odgovara proračunskoj potpori”. Upotreba tehničke pomoći za opće administrativne troškove nije protivna odredbama relevantnih uredbi EU-a te je stoga Komisija dopušta. U okviru praćenja pravilno ocjenjivanje tih troškova i usporedba među državama članicama mogu pomoći u utvrđivanju najboljih/najgorih praksi koje će biti uključene u smjernice i preporuke za države članice.

Odgovor: U okviru načela podijeljenog upravljanja države članice u svojim programima ruralnog razvoja opisuju kako će se koristiti tehnička pomoć i u položaju su pružiti ukupnu procjenu toga kako se ona provodi.

Nadalje, treba naglasiti da pokazatelji praćenja daju samo dio informacija potrebnih za evaluaciju i da evaluacija nadilazi analizu podataka iz tablica za praćenje. Zajednička evaluacijska pitanja za ruralni razvoj, kako su utvrđena u Prilogu V. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 808/2014, uključuju pitanje 20.: „U kojoj je mjeri tehnička pomoć pridonijela ostvarenju ciljeva utvrđenih u članku 59. Uredbe (EU) br. 1303/2013 i članku 51. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1305/2013?”

Očekuje se da će izvješće o ex post evaluaciji programâ ruralnog razvoja biti pripremljeno i podneseno Komisiji do prosinca 2024.

Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom.

Odlomak 93. preporuka br. 4: U skladu s dokazima kojima raspolažu revizori, Komisija nije poduzela dovoljno mjera za uspostavu okvira uspješnosti na razini Komisije. Komisija je u preporuci iznesenoj u dopisu s primjedbama za odobrenje programa ruralnog razvoja za razdoblje 2014.–2020. poticala države članice da uspostave odgovarajuće pokazatelje za tehničku pomoć, ali to nije obvezno. Komisiji nisu bile dostupne nikakve informacije o stanju provedbe okvira uspješnosti na razini država članica. Bilo je dostupno vrlo malo zahtijevanih podataka o praćenju i ti se podaci nisu koristili u praksi. Pokazatelji za nacionalnu ruralnu mrežu i ostale troškove (kojima se pokriva i potpora jačanju kapaciteta u okviru tehničke pomoći) nisu uravnoteženi uzimajući u obzir relativnu količinu rashoda povezanih s tim stavkama.

Odgovor: U tablici za praćenje B2.3. u pogledu potpore za tehničku pomoć – osim nacionalne ruralne mreže – razlikuju se ukupni javni rashodi za administrativne troškove i drugi troškovi, što uključuje studije i izobrazbu. Opće je načelo da definicija dodatnih pokazatelja koje trebaju prikupiti države članice i regije mora održavati pravu ravnotežu između dodane vrijednosti s jedne strane i administrativnog opterećenja s druge strane. Zbog toga je količina detaljnih informacija prikupljenih na ovoj razini namjerno ograničena.

Komisija nije u mogućnosti pružiti ex ante dokaze o konačnim ishodima evaluacijskih pitanja. U okviru podijeljenog upravljanja evaluacija programa ruralnog razvoja provodi se na razini država članica ili regija u skladu sa zajedničkim pristupom evaluaciji kako je utvrđeno u članku 14. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 808/2014.

Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom.

Tematsko izvješće br. 5/2015: „Jesu li financijski instrumenti djelotvorno i perspektivno sredstvo u području ruralnog razvoja?”

Odlomak 100. preporuka br. 3: Komisija nije odredila točne ciljeve za učinke obnovljivosti. Još nije utvrđen stvarni učinak strožeg upravljanja fondovima na učinke obnovljivosti financiranja.

Suzakonodavci nisu osigurali zakonske uvjete u pogledu utvrđivanja ciljeva za učinak obnovljivosti. Razlog tome je činjenica da je obnovljivost koja se povezuje sa svakim financijskim instrumentom specifična za svaki pojedini instrument i njegovu strukturu. To ovisi i o vanjskim čimbenicima kao što su potrebe tržišta i gospodarski razvoj. Slično tomu, Komisija je u odjeljcima o kreditnoj politici svojih provedbenih uredbi (EU) br. 964/2014 i (EU) 2016/1157 pružila samo dodatna pravila provedbe koja se odnose na obnovljivost. Pravnim okvirom i pravilima provedbe mogu se samo utvrditi načela za utvrđivanje ciljeva i za upravljanje vraćenim sredstvima.

Konkretno, ciljni obujam kreditiranja i raspon kamatne stope ne mogu se postaviti na razini EU-a ex ante s unaprijed utvrđenim ciljevima. Može ih se procijeniti samo na pojedinačnoj osnovi u okviru ex ante procjene svakog financijskog instrumenta (u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1303/2013) te se uzimaju u obzir pri određivanju prirode instrumenta (obnovljivi ili neobnovljivi instrument). Tijekom postupka ex ante procjenjivanja mora se ispitati i aspekt financijske poluge. Sredstva vraćena financijskom instrumentu ponovno se upotrebljavaju u okviru istog financijskog instrumenta (obnavljaju se u okviru istog financijskog instrumenta) ili se nakon vraćanja upravljačkom tijelu ili fondu fondova upotrebljavaju u skladu s člancima 44. (za isti cilj utvrđen u okviru prioriteta prije kraja razdoblja prihvatljivosti) i 45. (u skladu s ciljem programa nakon završetka razdoblja prihvatljivosti) Uredbe (EU) br. 1303/2013.

Na temelju ovih odredbi kako su izmijenjene u Uredbi Omnibus (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046) Komisija smatra da je preporuka provedena, s izuzetkom ciljeva koji se mogu utvrditi samo u ex ante procjeni svakog financijskog instrumenta i Komisija ih ne može postaviti horizontalno.

Tematsko izvješće br. 7/2015: „Policijska misija Europske unije u Afganistanu: neujednačeni rezultati” (ESVD)

Odlomak 85. preporuka br. 2 (a): Nema dokaza o stvarnim tečajevima osposobljavanja. Nisu utvrđeni elementi specifični za pojedinačne države. Nema dokaza da je pruženo osposobljavanje prije razmještanja za lokalno osoblje.

Odgovor: ESVD se slaže s procjenom Europskog revizorskog suda.

Odlomak 86. preporuka br. 3 (b): Raspoloživi dokazi ne upućuju na provedbu preporuke za lokalne predavače i polaznike.

Odgovor: ESVD se slaže s procjenom Europskog revizorskog suda.

Odlomak 86. preporuka br. 3 (d): Nisu pronađeni dokazi o postojanju dokumenata o mentoriranju, ključnih etapa mentoriranja i dnevnika mentora.

Odgovor: ESVD se slaže s procjenom Europskog revizorskog suda.

Odlomak 86. preporuka br. 3 (e): Posebne smjernice za primopredaju za mentore nisu pronađene u popratnoj dokumentaciji.

Odgovor: ESVD se slaže s procjenom Europskog revizorskog suda.

Odlomak 86. preporuka br. 3 (f): Revizori nisu utvrdili posebne upute odnosno dokaze za sinergije s aktivnostima mentoriranja ni za jasno povezivanje ciljeva projekta s ključnim etapama u okviru provedbenog plana misije.

Odgovor: ESVD se slaže s procjenom Europskog revizorskog suda.

Odlomak 88. preporuka br. 5 (a): Još nije razvijena sveobuhvatna i zajednička strategija ESVD-a i Komisije za smanjenje i zaključivanje misija ZSOP-a. Nije ispravljen nedostatak koji se odnosio na to da se planovi zaključivanja misija dostavljaju samo tri mjeseca prije završetka operativne faze mandata. Dostupne smjernice temeljito ne obuhvaćaju različite rizike povezane s procesom smanjenja i zaključivanja.

Odgovor: ESVD se slaže s procjenom Europskog revizorskog suda.

Odlomak 88. preporuka br. 5 (b): Revizori nisu pronašli posebne upute/dokaze o tome kako izbjeći akumulaciju imovine i kako spriječiti izloženost financijskom riziku pri akumulaciji imovine, kao ni primjere pravodobnih smjernica/dokaza ESVD-a i Komisije na središnjoj razini za misije ZSOP-a u pogledu izbjegavanja akumulacije imovine.

Odgovor: ESVD se slaže s procjenom Europskog revizorskog suda.

Tematsko izvješće br. 8/2015: „Pružaju li se financijskom potporom EU-a odgovarajuća rješenja za potrebe mikropoduzetnika”

Odlomak 68. preporuka br. 1: Budući da ne postoji poseban pokazatelj za mikropoduzetnike, još uvijek nisu dostupne informacije o tome koliko je bespovratnih sredstava dodijeljeno mikropoduzetnicima za razdoblje 2014.–2020.

Odgovor: Kad je riječ o još uvijek prisutnom nedostatku koji je Europski revizorski sud naveo u Prilogu 3.4., treba napomenuti da uključivanje posebnih pokazatelja u operativni program nije obvezno za upravljačka tijela. Međutim, uredbom se predviđa obvezni zajednički pokazatelj ostvarenja za subjekte (Uredba (EU) br. 1304/2013, Prilog I. 2.).

Tematsko izvješće br. 10/2015: „Potrebno je uložiti više napora u rješavanje problema u vezi s javnom nabavom u rashodima EU-a za koheziju”

Odlomak 99. preporuka br. 1 (a): Trenutačno samo oko četvrtine slučajeva u sustavu upravljanja nepravilnostima sadržava detaljne informacije o potkategoriji, što će se poboljšati s upisom novih i zaključivanjem starih slučajeva. Alat za analizu i sučelja između sustava upravljanja nepravilnostima i baza podataka država članica u naprednoj su fazi, ali još trebaju biti dovršeni.

Odgovor: Sustav za upravljanje nepravilnostima (IMS) ažuriran je kako bi se obuhvatila posebna kategorija nepravilnosti povezanih s povredama propisa o javnoj nabavi. U ovoj se kategoriji zatim navodi 26 namjenskih vrsta kojima se mogu detaljno opisati glavni razlozi tih povreda. Ova kategorizacija u potpunosti je usklađena s onom koju koriste GU REGIO i nacionalna revizijska tijela.

Prije nego što se iskoriste analitičke mogućnosti koje nudi nova kategorizacija, potrebno je dosegnuti kritičnu masu podataka. Do ovoga trenutka, od 19 891 nepravilnosti koje se odnose na povrede pravila o javnoj nabavi, 7 593 (38 %) sadržava podatke temeljene na novoj kategorizaciji. Posljedično, postupno će se postići korisna analiza takvih podataka, jer države članice ažuriraju starije nepravilnosti i pristižu nove.

Situacija se stoga postupno poboljšava i Komisija podsjeća nacionalna tijela da, kad god je to moguće, ažuriraju informacije i vode računa o kvaliteti podataka (posebna podskupina odbora COCOLAF ili godišnji koordinacijski sastanci s revizijskim tijelima).

Odlomak 105. preporuka br. 6 (a): Daljnje faze e-nabave trebalo bi provesti kako je predviđeno Direktivom (e-fakturiranje do travnja 2019.).

Komisija bi trebala pozvati sve države članice da aktivno sudjeluju u bazi podataka ARACHNE i da se koriste njome.

Odgovor: Posljednja pravno obvezujuća faza e-javne nabave (elektroničko podnošenje ponuda) na snazi je od listopada 2018. Kao dio strategije jedinstvenog tržišta Komisija podržava razvoj registara ugovora u državama članicama. Registrima ugovora znatno se doprinosi povećanju transparentnosti podataka u javnoj nabavi. Uspostavljena je radna skupina Foruma više dionika (EXEP) kako bi radila u tom području u cilju razmjene dobrih praksi, koja je isto tako izradila smjernice o registrima ugovora.

U pogledu alata za rudarenje podataka Komisija poduzima preporučene mjere. Njime Komisija aktivno potiče nacionalna tijela na upotrebu sustava ARACHNE, preventivnog alata za mjerenje rizika koji je razvila. Tim bi se alatom moglo doprinijeti znatnim poboljšanjima u provjeravanju upravljanja te sprečavanju i otkrivanju različitih rizika povezanih, primjerice, s postupcima javne nabave, sukobom interesa i koncentracijom bespovratnih sredstava na određene gospodarske subjekte. Njime se može pridonijeti i otkrivanju znakova upozorenja za sumnju na prijevaru. Komisija je svjesna i podržava upotrebu drugih usporedivih alata za rudarenje podataka.

Poduzete su sljedeće radnje:

| 1) | pružanje tehničke potpore i potpore za izgradnju kapaciteta državama članicama, posebno „prioritetnim zemljama”, u provedbi zahtjeva e-javne nabave u direktivama o javnim nabavama do kraja 2018.; |
| --- | --- |

1)

pružanje tehničke potpore i potpore za izgradnju kapaciteta državama članicama, posebno „prioritetnim zemljama”, u provedbi zahtjeva e-javne nabave u direktivama o javnim nabavama do kraja 2018.;

| 2) | dijeljenje najboljih praksi u cilju pružanja potpore prijelazu na e-javnu nabavu putem EXEP-a – Foruma više dionika (posljednji sastanak EXEP-a održan je 22. svibnja 2019.). Konferencija o digitalnoj transformaciji u javnoj nabavi održana je 18. listopada 2018.; |
| --- | --- |

2)

dijeljenje najboljih praksi u cilju pružanja potpore prijelazu na e-javnu nabavu putem EXEP-a – Foruma više dionika (posljednji sastanak EXEP-a održan je 22. svibnja 2019.). Konferencija o digitalnoj transformaciji u javnoj nabavi održana je 18. listopada 2018.;

| 3) | dijeljenje najboljih praksi i podrška provedbi (posebno kroz aktivnosti Europskog foruma više dionika o elektroničkom izdavanju računa) standarda e-izdavanja računa EU-a koji je objavljen 2017. s rokom do kraja travnja 2019.; |
| --- | --- |

3)

dijeljenje najboljih praksi i podrška provedbi (posebno kroz aktivnosti Europskog foruma više dionika o elektroničkom izdavanju računa) standarda e-izdavanja računa EU-a koji je objavljen 2017. s rokom do kraja travnja 2019.;

| 4. | ) rješavanje pravnih pitanja povezanih s e-javnom nabavom (državna potpora, tumačenje Direktive itd.). |
| --- | --- |

4.

) rješavanje pravnih pitanja povezanih s e-javnom nabavom (državna potpora, tumačenje Direktive itd.).

Tematsko izvješće br. 11/2015: „Upravlja li Komisija dobro sporazumima o partnerstvu u ribarstvu?”

Odlomak 90. preporuka br. 1 (b): Budući da, međutim, nema dokumentiranih regionalnih strategija, još nije ostvaren napredak u pogledu definicije regionalnih strategija koje bi trebala donijeti Komisija i povezane dokumentacije.

Odgovor: Komisija prima na znanje konačnu procjenu Europskog revizorskog suda. Smatra da se svakom pojedinačnom evaluacijom provedenom u kontekstu pregovorâ o sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu već integrira regionalni kontekst u cilju osiguranja dosljednosti među odredbama različitih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu iste regije.

Usprkos tomu u cjelokupnoj će evaluaciji sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu planiranoj za 2020./2021. definirati daljnje regionalne strategije sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu.

Odlomak 93. preporuka br. 2 (a): Međutim, u trenutačnim postupcima za praćenje procesa izdavanja dozvola i dalje postoje nedostatci. Još je uvijek potrebno ostvariti napredak u načinu na koji Komisija prati proces izdavanja dozvola i dalje postupa prema rezultatima tog praćenja.

Odgovor: Komisija prima na znanje konačnu procjenu Europskog revizorskog suda. Službe Komisije koje upravljaju procesom izdavanja odobrenja mogu već na temelju postojećih internih smjernica provjeriti točnost i cjelovitost podataka i zabilježiti sve zahtjeve primljene u bazu podataka.

Da bi se proces dalje pojednostavnio, razvijen je informatički projekt koji je trenutačno u tijeku. Stoga bi proces izdavanja odobrenja trebao biti u potpunosti automatiziran do kraja 2021.

Tematsko izvješće br. 12/2015: „Na ostvarivanje prioriteta EU-a u vezi s promicanjem ruralnog gospodarstva utemeljenog na znanju utječe neodgovarajuće upravljanje mjerama prijenosa znanja i savjetovanja”

Odlomak 94. preporuka br. 1 (b): Informacije sadržane u dokumentu sa smjernicama nisu dovoljno detaljne u pogledu toga kako obaviti redovite analize potreba za izobrazbom.

Odgovor: Postoje različite metodologije za provođenje učestalih analiza potrebâ za izobrazbom, a najprikladniji pristup ovisi o izradi odgovarajućeg sustava znanja i inovacijâ u poljoprivredi (AKIS), koji se razlikuje u pojedinim državama članicama. Stoga se dokumentom o mjeri može samo općenito opisati najučinkovitiji način provođenja takve procjene potrebâ.

Smatra se da se ažuriranjem dokumenta o mjerama kako ga provodi Komisija pruža odgovarajuća razina pojedinosti i da je ono dostatno za usmjeravanje država članica u provođenju učestalih procjena potreba.

Ta se preporuka Europskog revizorskog suda stoga smatra u cijelosti provedenom.

Odlomak 94. preporuka br. 1 (d): Komisija ne prati usklađenost država članica u pogledu uspostave savjetodavnih službi u okviru odbora za praćenje i godišnjih sastanaka u svrhu preispitivanja.

Odgovor: U programe ruralnog razvoja odobreno je dodati sve mjere ruralnog razvoja samo ako država članica pokaže temeljnu stratešku potrebu. Ta bi potreba bila vidljiva iz strategije Programa ruralnog razvoja koja se pak temelji na SWOT analizi i iz nje nastaloj procjeni potreba koje je svaka država članica morala provesti u početnoj fazi programa ruralnog razvoja.

Na godišnjim preglednim sastancima i sastancima odbora za praćenje ocjenjuju se „godišnja izvješća o provedbi”, u kojima se izvješćuje o napretku u provedbi svih programskih mjera programâ ruralnog razvoja. U slučaju poteškoća ili kašnjenja u provedbi, situacija se analizira i traže se korektivne mjere.

Ta se preporuka Europskog revizorskog suda stoga smatra u cijelosti provedenom.

Odlomak 96. preporuka br. 2 (b): Praćenje postupaka država članica koje obavlja Komisija, kako je zatraženo preporukom Suda, nije dovoljno.

Odgovor: Preporuka Europskog revizorskog suda u vezi s dokumentima sa smjernicama i javnom nabavom, uključujući informacije o internom pružanju usluga, smatra se u cijelosti provedenom.

Kad je riječ o praćenju postupaka država članica s pomoću revizija sukladnosti, vidjeti odgovor Komisije na preporuku br. 5 u vezi s tematskim izvješćem br. 12/2015.

Odlomak 98. preporuka br. 3 (a): Komisija je dostavila malo dokaza o dodatnoj izobrazbi upravljačkih tijela o pitanju opravdanosti troškova u slučajevima u kojima se ne upotrebljavaju pojednostavnjene mogućnosti financiranja. Unatoč određenim zajedničkim ciljevima, provjere opravdanosti troškova i provjere uporabe pojednostavnjenih mogućnosti financiranja nisu jedno te isto. Pojednostavnjene mogućnosti financiranja obuhvaćaju samo mali dio ukupnih rashoda u području ruralnog razvoja (vidjeti tematsko izvješće br. 11/2018) te stoga i dalje postoji potreba za time da upravljačka tijela procjenjuju opravdanost troškova. (Komisija u platformi ENRD-a nije utvrdila nove primjere najbolje prakse u administrativnim postupcima za procjenu opravdanosti troškova.)

Odgovor: Komisija daje smjernice koje državama članicama služe kao dokument kojim se pojašnjavaju određena pravna tumačenja i šire primjeri dobre prakse u pogledu provedbe zakona EU-a.

O pitanju opravdanosti troškova redovito se raspravlja s državama članicama u različitim kontekstima: posljednja aktivnost bio je seminar o stopama pogrešaka koji se održao u lipnju 2018., tijekom kojeg se razgovaralo o aspektima opravdanosti troškova i korištenju pojednostavnjenih mogućnosti financiranja.

Izobrazbe se mogu organizirati na zahtjev država članica, a već je organizirano nekoliko izobrazbi povezanih s ovom temom. Treba napomenuti i da se primjena pojednostavnjenih mogućnosti financiranja znatno povećava tijekom provedbe programa ruralnog razvoja, što znači da države članice rjeđe koriste procjenu opravdanosti troškova.

Preporuka Europskog revizorskog suda u tom se pogledu smatra u cijelosti provedenom.

Odlomak 98. preporuka br. 3 (b): Teme za raspravu međuresorne skupine općenite su i ne obuhvaćaju pojedinačne programske mjere. Nadalje, u izvješću Suda (tematsko izvješće br. 16/2017) utvrđeni su nedostatci u sporazumima o partnerstvu i programima ruralnog razvoja u pogledu komplementarnosti i sinergija među sektorima.

Odgovor: U članku 51. Uredbe (EU) br. 1303/2013 zahtijeva se da se na godišnjim preglednim sastancima između Komisije i svake države članice u 2017. i 2019. obuhvate svi programi. Na tim se preglednim sastancima uzimaju u obzir izvješća o napretku u pogledu provedbe Sporazuma o partnerstvu. Među ostalim, to izvješće sadržava informacije o provedbi mehanizama kojima se osigurava usklađenost između ESI fondova i drugih financijskih instrumenata Unije i nacionalnih financijskih instrumenata te usklađenost s financiranjem iz Europske investicijske banke. Ti pregledni sastanci dodatna su sredstva za osiguranje komplementarnosti i sinergije među programima europskih strukturnih i investicijskih fondova u određenoj državi članici i pružaju osnovu za uvođenje poboljšanja kada je to potrebno.

Ta se preporuka Europskog revizorskog suda stoga smatra u cijelosti provedenom.

Odlomak 100. preporuka br. 4 (b): Ažuriranim dokumentom sa smjernicama za mjeru 1 ne pružaju se jasne smjernice za provedbu postupaka dobivanja povratnih informacija na razini država članica. Iako se primjerom standardne metodologije iz izvješća Europskog revizorskog suda obuhvaća i evaluacija programa izobrazbe, to se ne spominje u tekstu smjernica, te bi se tekst mogao tumačiti tako da se metodologija primjenjuje samo za analizu potreba.

Odgovor: Komisija ostaje pri stajalištu da nije odgovorna za praćenje jesu li uspostavljeni sustavi za prikupljanje povratnih informacija kako bi se poboljšale buduće izobrazbe.

Kad je riječ o pouzdanim informacijama o kvaliteti i učinkovitosti uslugâ prijenosa znanja i savjetovanja, u Prilogu V. Provedbenoj uredbi (EU) br. 808/2014 određena su zajednička evaluacijska pitanja za ruralni razvoj: 1. evaluacijsko pitanje, koje se odnosi na žarišno područje 1 A, glasi: „U kojoj su mjeri intervencije u okviru PRR-a poduprle inovacije, suradnju i razvoj baze znanja u ruralnim područjima?” Na ovo evaluacijsko pitanje odgovorit će se u proširenom godišnjem izvješću o provedbi podnesenom 2019. i u ex post evaluaciji.

Stoga se preporuka Europskog revizorskog suda smatra u cijelosti provedenom.

Odlomak 102. preporuka br. 5: Nekoliko planiranih revizija nije provedeno u praksi, a jedan od mogućih razloga za to je nizak broj bodova dobiven na temelju analize rizika.

Revizori potvrđuju da je GU AGRI počeo provoditi revizije sukladnosti u području prijenosa znanja i inovacija nakon objave tematskog izvješća Europskog revizorskog suda u tom području. Međutim, u višegodišnjem programu rada Glavne uprave AGRI za razdoblje 2016.–2018. (str. 49.) neobavljanje tih revizija prije objave tematskog izvješća br. 12/2015 objašnjeno je niskom razinom rashoda tijekom programskog razdoblja 2007.–2013.

Sud nema jamstva da se profil rizika mjera prijenosa znanja i savjetodavnih mjera povećao u mjeri navedenoj u odgovoru Komisije.

Odgovor: Kad je riječ o revizijama u području prijenosa znanja i inovacija koje nisu provedene u praksi, planirane su u višegodišnjem programu rada za razdoblje 2016.–2019. za godinu n+2, odnosno za razdoblje 2018.–2019. Nakon nove Središnje procjene rizika, provedene 2017., njihove procjene rizika bile su niže zbog manjih rashoda, a s obzirom na raspoloživa sredstva odlučeno je da se prihvate i druge revizije (s većim rizikom i većim rashodima).

Nakon tematskog izvješća povećan je profil rizičnosti u području revizije. Kao posljedica toga, GU AGRI odabrao je i proveo pet revizija (u Austriji, Danskoj, Francuskoj, Italiji i Švedskoj). Treba imati na umu da je, s obzirom na vrlo male rashode, čak i ako je izvršeno povećanje faktora rizika područja revizije u analizi rizika, niz odabranih transakcija i dalje ograničen.

Štoviše, u novom pristupu reviziji koji GU AGRI provodi od srpnja 2018., naglasak je stavljen na rad certifikacijskog tijela za sve mjere izvan IAKS-a, uključujući mjere povezane s prijenosom znanja i inovacijama. Kad god je takva mjera u uzorku 1 certifikacijskog tijela, u svojoj će ga reviziji odabrati i GU AGRI.

Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom.

Tematsko izvješće br. 13/2015: „Potpora EU-a zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (Akcijskog plana za FLEGT)”

Odlomak 58. preporuka br. 1: Plan rada sklopljen je za razdoblje 2018.–2022. umjesto 2016.–2020. Taj različiti vremenski okvir utječe na praćenje programa za FLEGT i izvješćivanje o njemu (vidjeti preporuku br. 5).

Nacrt plana rada još nije službeno obvezujući za Komisiju jer nije dobio sva potrebna odobrenja.

Osim toga, za njega ne postoji ni namjenski provedbeni proračun, što otežava praćenje uspješnosti i odgovornosti.

Odgovor: Komisija je podsjetila da je 2015. djelomično prihvatila ovu preporuku jer je izdvajanje proračuna za provedbu Akcijskog plana za FLEGT izvedivo samo za tematske programe/proračunske linije.

Države članice odobrile su nacrt plana rada za FLEGT u rujnu 2018. Stoga su nacrt plana rada odobrile neke odgovorne strane. Osim toga, nacrt plana rada za FLEGT popratni je dokument uz predstojeću komunikaciju EU-a o krčenju i uništavanju šuma. Nakon što se donese ova komunikacija EU-a, plan rada za FLEGT automatski postaje radni dokument službi Komisije i stoga službeno obvezujući za Komisiju.

Odlomak 59. preporuka br. 5: Plan rada do danas nije dobio sva potrebna odobrenja. Rok za izvješće o napretku za 2018. nije se poštovao.

Odgovor: Komisija namjerava izraditi izvješće o napretku u prvim dvjema godinama (2018.–2019.) do kraja 2019.

Tematsko izvješće br. 16/2015: „Povećanje sigurnosti opskrbe energijom razvojem unutarnjeg energetskog tržišta: nužni su dodatni napori”

Odlomak 117. preporuka br. 3: Provedba je još u tijeku. Neučinkovitost tržišta problem je koji tek treba riješiti.

Odgovor: Kad je riječ o Komisiji, preporuka je u cijelosti provedena kroz proširenje regulatornog okvira i uspostavljanje platforme.

S obzirom na to da Europski revizorski sud upućuje na to da „tržišne neučinkovitosti još uvijek treba riješiti”, Komisija naglašava da preporuka Europskog revizorskog suda nije ukloniti sve probleme i narušavanje cijena s tržišta, već provesti određene mjere (mehanizme trgovanja) radi poboljšanja situacije.

Komisija smatra da se preporuku ne bi trebalo tumačiti s obzirom na utjecaj tih mjera jer se njihov utjecaj ne bi izravno ostvario i ovisio bi o čimbenicima na koje Komisija ne može utjecati (ponašanje gospodarskih subjekata, tržišna situacija, regulatorno okruženje itd.). Nadalje, za rješavanje problema neučinkovitosti tržišta prije svega bi bile nadležne države članice i gospodarski subjekti.

Odlomak 123. preporuka br. 7 (b): Komisija je djelomično prihvatila i provela predmetnu preporuku. Stvaranje unutarnjih kapaciteta za analizu i izradu modela moglo bi imati znatne posljedice po resurse za Komisiju ili ACER.

Odgovor: Komisija je djelomično prihvatila preporuku i poduzela zatražene mjere u pogledu prihvaćenih elemenata.

Odlomak 126. preporuka br. 9: Komisija nije podnijela relevantne zakonodavne prijedloge.

Odgovor: Komisija nije prihvatila ovu preporuku. No poduzela je mjere koje su se smatrale potrebnima za rješavanje temeljnih problema.

Tematsko izvješće br. 17/2015: „Potpora Komisije akcijskim timovima za mlade: ostvareno je preusmjeravanje sredstava ESF-a, ali uz nedovoljnu usredotočenost na rezultate”

Odlomak 84. preporuka br. 2 (a): Zabilježeni su nedostatci u pogledu primjene obveze iznošenja obrazloženja za očekivani učinak izmjena strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast.

Odgovor: Komisija smatra da je ova preporuka u cijelosti provedena.

Komisija inzistira da je ispitivanje mogućnosti za poboljšanje rezultata stalna i uobičajena praksa. Komisija ispituje svaki zahtjev za reprogramiranje, bez obzira na to je li potaknut potrebom za uključivanjem novih dodatnih sredstava ili ne, prvenstveno radi postizanja boljih rezultata, i detaljno raspravlja s državom članicom. Komisija do sada nije preuzela inicijativu i predložila nove izmjene jer bi bile nepotrebne i vrlo neučinkovite.

Odlomak 84. preporuka br. 2 (b): Kontrolnim popisom ne dokumentira se analiza opravdanosti dodatnih rezultata.

Odgovor: Komisija smatra da je ova preporuka u cijelosti provedena.

Komisija inzistira na tome da se procjena provodi marljivo i da je ona uvijek bila uobičajena praksa. Izvješćivanje o svim pojedinostima postupka procjenjivanja, o elementima koji su propisani uredbama i koji su uvijek bili uobičajena praksa smatra se nepotrebnim i neučinkovitim, zbog čega na kontrolnim popisima nedostaju detaljne informacije.

Odlomak 84. preporuka 2 (c): U godišnjim izvješćima o provedbi nije dovoljno izvješteno o djelotvornosti u proteklom razdoblju i očekivanoj djelotvornosti u vezi s izmjenama OP-a.

Odgovor: Komisija inzistira da je ova preporuka u cijelosti provedena u mjeri u kojoj ostaje relevantna. Ova je preporuka izgubila na važnosti tijekom razdoblja 2014.–2020. jer se godišnja izvješća o provedbi više ne smatraju načinom priopćavanja detaljnih, već samo sažetih informacija. Komisija naglašava da se u godišnjim izvješćima o provedbi prenose dovoljne, relevantne informacije, a da se detaljnije informacije osiguravaju drugim načinom izvješćivanja (npr. izvješća o evaluaciji; tehnički sastanci i odbori za praćenje – čije su rasprave zabilježene u zapisnicima i internim bilješkama).

Odlomak 86. preporuka br. 3: Nema dokaza o sustavnim provjerama pouzdanosti podataka iz godišnjih izvješća o provedbi ili o provjerama informacija primljenih na temelju ad hoc zahtjeva.

Odgovor: Komisija smatra da je ova preporuka u cijelosti provedena. Komisija naglašava da se sustavne provjere vjerodostojnosti i pouzdanosti provode kao uobičajena praksa. Postoje dokazi da je to uobičajena praksa (smjernice iz odjela za evaluaciju i iz odjela za koordinaciju ESF-a; kontrolni popisi za prihvaćanje izvješćâ). Dokumentiranje svake provedene provjere bilo bi nepotrebno i neučinkovito.

Tematsko izvješće br. 20/2015: „Isplativost potpore EU-a ruralnom razvoju za neproizvodna ulaganja u području poljoprivrede”

Odlomak 74. preporuka br. 1 (a): Provedba preporuke Komisiji da praćenje obavlja s pomoću godišnjih izvješća o provedbi koje podnose države članice još je u tijeku te će se moći provjeriti tek nakon privremene evaluacije koja će se provesti 2019.

Odgovor: U skladu s člankom 75. Uredbe (EU) br. 1305/2013, države članice Komisiji će krajem lipnja 2019. podnijeti prošireno godišnje izvješće o provedbi za 2018. Komisija će u tom trenutku samo moći dovršiti predmetno praćenje.

Odlomak 77. preporuka br. 3 (a): Budući da smjernice nisu obvezujući i obvezan dokument za države članice, Komisija ne može „jamčiti” za mjeru u kojoj su se države članice stvarno pridržavale smjernica i utvrdile dodatne posebne pokazatelje. Procjena mjere u kojoj se djelovanjem Komisije zajamčilo preporučeno praćenje ili procjena doprinosa neproizvodnih ulaganja tijekom evaluacija za programsko razdoblje 2014.–2020. bit će moguća tek na temelju evaluacija u okviru proširenog godišnjeg izvješća o provedbi za 2019.

Odgovor: Komisija prati provedbu programâ ruralnog razvoja putem skupa zajedničkih pokazatelja konteksta, rezultata i ostvarenja u okviru Zajedničkog sustava praćenja i evaluacije 2014.–2020.

Evaluacije provode države članice ili se one provode u njihovo ime, a sinteza tih evaluacija na razini EU-a provodi se u nadležnosti službi Komisije. Obvezni elementi Zajedničkog sustava praćenja i evaluacije 2014.–2020., sadržani u provedbenom aktu, uključuju popis pokazatelja koji će se koristiti za praćenje uspješnosti politike. Osim ovih pokazatelja, Komisija može samo savjetovati/poticati države članice da utvrde dodatne pokazatelje.

Preporuka „da Komisija državama članicama sa znatnim udjelom potpore neproizvodnim ulaganjima treba pružiti savjete o utvrđivanju pokazateljâ rezultata za najčešće financirane vrste neproizvodnih ulaganja” ispunjena je utvrđivanjem „Smjernica o procjeni rezultata programâ ruralnog razvoja: Kako se pripremiti za izvješćivanje o evaluaciji u 2017.”

Komisija tu preporuku smatra provedenom jer je provedena zahtijevana mjera u pogledu savjetovanja država članica da odrede dodatne pokazatelje.

Komisija ne može obvezati države članice da utvrde takve dodatne pokazatelje, jer to prelazi obvezne elemente okvira Zajedničkog sustava za praćenje i evaluaciju (CMES) za razdoblje 2014.– 2020.

Tematsko izvješće br. 21/2015: „Pregled rizika u vezi s pristupom usmjerenim na rezultate za mjere EU-a u području razvoja i suradnje”

Odlomak 83. preporuka br. 1: U trenutku praćenja provedbe preporuka još nije bio dostupan praktični vodič za upravljanje intervencijama EU-a za međunarodnu suradnju, uključujući informacijske listove kojima se žele pojasniti ključni pojmovi i terminologija u vezi s rezultatima. Štoviše, nedosljednosti u upotrebi terminologije i dalje su prisutne u ključnim metodološkim dokumentima. Na primjer, jedan od dijagrama koje je Komisija predstavila u svojem paketu alata za ocjenjivače razvojnih mjera EU-a i dalje je sadržavao definicije koje nisu bile u skladu s terminologijom utvrđenom u kontekstu okvira za rezultate. Osim toga, u nekim akcijskim dokumentima i dalje nedostaju ciljne i polazne vrijednosti.

Odgovor: Iako je revizija Praktičnog vodiča još u tijeku, terminologija u pogledu rezultata u drugoj revidiranoj i novoizrađenoj dokumentaciji dodatno je pojednostavnjena. Predložak razvojnih mjera, koji je u prilogu poglavlju 6. Priručnika GU-a DEVCO, nedavno je revidiran kako bi se poboljšala cjelokupna dosljednost terminologije. Taj je postupak proširen i na priloge PRAG-u za 2018. koji se odnose na terminologiju i na novoobjavljene Smjernice o sektorskim pokazateljima (2018.). Metodološkim smjernicama o sektorskim pokazateljima osiguravaju se detaljne naznake lanca rezultata na sektorskoj razini. Tim se radom utječe na trenutačnu reviziju Praktičnog vodiča.

Tematsko izvješće br. 23/2015: „Kakvoća vode u dunavskom slijevu: ostvaren je napredak u provedbi Okvirne direktive o vodama, ali potrebni su dodatni napori”

Odlomak 191. preporuka br. 3 (d): Komisija je već poduzela konkretne mjere za provedbu ove preporuke te bi ih trebala nastaviti provoditi i u sljedećem izvještajnom procesu u skladu s Direktivom o nitratima (2020.) i Okvirnom direktivom o vodama (2022.).

Odgovor: Komisija je prihvatila ovu preporuku i napominje da radi na pojednostavnjenju praćenja i izvješćivanja u okviru Direktive o nitratima i Okvirne direktive o vodama.

Tematsko izvješće br. 25/2015: „Potpora EU-a ruralnoj infrastrukturi: moguće je ostvariti znatno veću vrijednost za uloženi novac”

Odlomak 101. preporuka br. 1 (b): Komisija nije izdala posebne smjernice o tome kako ublažiti rizik od mrtvog tereta ili kako izbjeći jednostavnu zamjenu drugih sredstava resursima za program ruralnog razvoja. Nema dokaza da su učinci mrtvog tereta djelotvorno ublaženi za programe u razdoblju 2017.–2020. GU AGRI namjerava provesti početnu procjenu tog pitanja na temelju privremene evaluacije iz 2019. Komisija nema dokaza o tome da je rizik od zamjene nacionalnih fondova sredstvima iz EPFRR-a ublažen.

Odgovor: Komisija smatra da je ova preporuka u cijelosti provedena.

Države članice uspostavljaju i koriste platformu za razmjenu najboljih praksi – Europsku mrežu za ruralni razvoj – jer se projekti i najbolje prakse u provedbi pojavljuju tijekom tekućeg programskog razdoblja 2014.–2020. Daljnje procjene u pogledu mogućeg učinka mrtvog tereta mogu se provesti samo zasebno od slučaja do slučaja i tijekom evaluacije programa, za koju je Komisija izdala smjernice.

Osim toga, Komisija je donošenjem programâ ruralnog razvoja za tekuće razdoblje 2014.–2020. ublažila rizik od neostvarenja dodane vrijednosti za EU fondove.

Odlomak 101. preporuka br. 1 (d): Djelotvornost mehanizama za osiguranje komplementarnosti među različitim fondovima EU-a u tekućem programskom razdoblju još uvijek nije utvrđena. Godišnja izvješća o provedbi bit će dostupna tek krajem 2019. U tematskom izvješću br. 16/2017 utvrđeni su nedostaci koji utječu na sporazume o partnerstvu i programe ruralnog razvoja u pogledu međusektorske komplementarnosti i sinergije.

Odgovor: Uspostavljeni su redoviti kontakti među različitim službama Komisije. Nakon odobrenja ili izmjena programâ ruralnog razvoja, druge službe Komisije uključuju se u postupak putem službenih savjetovanja između službi i u obzir se uzimaju doprinosi. Osim toga, i izmjene sporazumâ o partnerstvu rade se zajednički. Proširena godišnja izvješća o provedbi za 2018., koja bi trebala biti dostavljena 2019., trebala bi pružiti bolji uvid u djelotvornost dogovora o osiguravanju komplementarnosti između fondova EU-a. Revidirane smjernice za ova godišnja izvješća o provedbi objavljene su u rujnu 2018.

Komisija preporuku smatra djelomično provedenom s obzirom na to da je njezina provedba u tijeku.

Odlomak 106. preporuka br. 2 (b): Komisija nakon praćenja provedbe preporuka koje je Europski revizorski sud proveo 2017. nije dostavila dodatne dokaze o naknadnoj izobrazbi upravljačkih tijela u području opravdanosti troškova. Komisija u platformi ENRD-a nije utvrdila nove primjere najbolje prakse u pogledu administrativnih postupaka za procjenu opravdanosti troškova.

Odgovor: Komisija je održala nekoliko prezentacija o novim opcijama uvedenima Uredbom Omnibus (Uredba (EU, Euratom) 2018/1046) o pojednostavnjenim mogućnostima financiranja. U listopadu 2018. održane su prezentacija u Odboru za ruralni razvoj i prezentacija tijekom seminara Europskog partnerstva za inovacije za „Poljoprivrednu produktivnost i održivost” (EIP-AGRI), a u studenome 2018. održana je prezentacija na konferenciji španjolskih agencija za plaćanje. Tijekom tih prezentacija vodile su se rasprave o tome kako se upotrebom opcija pojednostavnjenih mogućnosti financiranja može zamijeniti potreba za procjenom opravdanosti troškova i kako države članice mogu prevladati sve poteškoće u pogledu tog aspekta. Radionica Europske mreže za ruralni razvoj održat će se 20. lipnja 2019. pod nazivom Radionica EMRR-a „Pojednostavnjene mogućnosti financiranja: stečeno iskustvo i nove prilike”.

Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom.

Odlomak 109. preporuka br. 3 (a): Prikupljanje podataka potrebnih za procjenu pokazatelja uspješnosti i rezultata programa općenito je i dalje nedostatno. U skladu s odgovorom Komisije na reviziju koja je obavljena u svrhu praćenja provedbe relevantnih preporuka Komisija tijekom 2019. namjerava ocijeniti „informacije na temelju kojih je moguće izvesti zaključke o učinkovitosti i djelotvornosti financijskih sredstava utrošenih tijekom evaluacija u kontekstu zajedničkog okvira za nadzor i evaluaciju”.

Odgovor: Komisija namjerava ocijeniti učinkovitost i djelotvornost sredstava u okviru Programâ ruralnog razvoja 2014.–2020., u skladu sa Zajedničkim sustavom za nadzor i evaluaciju (članak 110. Uredbe (EU) br. 1306/2013). To će učiniti na temelju privremenih evaluacija država članica dostavljenih u 2019. i ex post evaluacija podnesenih Komisiji do kraja 2024. (članak 78. Uredbe (EU) br. 1305/2013).

Prilog 3.5 — Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za pitanja povezana s okvirom uspješnosti

Preporuka br. 1:

  Komisija bi ciljeve na visokoj razini iz zakonodavstva kojim se uređuje program Obzor 2020. trebala pretočiti u operativne ciljeve na razini programa rada kako bi se procjenjivanjem uspješnosti programa rada i poziva na podnošenje prijedloga oni mogli djelotvorno upotrebljavati za poticanje uspješnosti.

Odgovor: Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. Komisija je izradila interne smjernice za pripremu programâ rada. Time se utvrđuje da se Obzor 2020. provodi putem programa rada u kojima su utvrđeni ciljevi, proračuni i rokovi pozivâ na podnošenje prijedlogâ (što je daljnji korak u tom postupku). Uz to se zahtijeva upotreba pokazatelja kad je to moguće (ovisno o vrsti mjera).

Prethodne smjernice već su bile relevantne za programe rada za razdoblja 2016.–2017. i 2018.–2020., u koje su uloženi dodatni napori kako bi se za svaki poziv osiguralo prenošenje ciljeva na visokoj razini na operativniju razinu s pomoću poboljšanih izjava o očekivanom učinku. Taj će se rad nastaviti i pojačati kako bi se u budućim programima ojačala veza između ciljeva programa i mjera provedenih poboljšanom logikom intervencije i strukturom indikatora (ključni pokazatelji smjera učinka).

Nadalje, tim se smjernicama uspostavlja Skupina za strateška istraživanja i inovacije, čiji je cilj bio osigurati koherentnost politika u programu Obzor 2020. usmjeravanjem na strateške prioritete i poveznice s politikama EU-a. Njima se usmjerava izrada strateških programa u okviru programa Obzor 2020. i pružaju smjernice o pitanjima koja se odnose na različite dijelove, posebno za ključna obilježja kao što su klimatske aktivnosti, međunarodna suradnja, ravnopravnosti spolova, društvene i humanističke znanosti itd.

Preporuka br. 2:

  Komisija bi trebala dodatno pojasniti poveznice između strategije Europa 2020. (2010.–2020.), višegodišnjeg financijskog okvira (2014.–2020.) i prioriteta Komisije (2015.–2019.) primjerice u okviru procesa strateškog planiranja i izvješćivanja (2016.–2020.). Time bi se osnažili mehanizmi praćenja i izvješćivanja te bi se Komisiji omogućilo da djelotvorno izvješćuje o doprinosu proračuna Unije ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.

Odgovor: Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. Politički prioriteti Komisije jasno su definirani u političkim smjernicama predsjednika Junckera. U njima se pruža plan djelovanja Komisije koji je u potpunosti usklađen i dosljedan sa strategijom Europa 2020. kao strategijom dugoročnog rasta Europe. Razlike u području primjene prioriteta i strategije Europa 2020. rezultat su dužnosti Komisije da odgovori na izazove koji su se pojavili ili dobili na važnosti nakon izrade strategije Europa 2020., kao na primjer u području migracija.

Od 2016. nadalje na temelju strateških planova koje su izradile sve službe Komisije izvješće o godišnjem radu svake od tih službi i godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti (doneseno 13. lipnja 2017.) Komisije sadržava objašnjenje o tome kako se posebnim ciljevima pridonosi političkim prioritetima te dodatno objašnjenje povezanosti sa strategijom Europa 2020.

Preporuka br. 3:

  Komisija bi pojmove „uloženi resursi”, „ostvarenje”, „rezultat” i „učinak” u svim svojim aktivnostima trebala upotrebljavati dosljedno i u skladu sa svojim smjernicama za bolju regulativu.

Odgovor: Komisija preporuku smatra u cijelosti provedenom. Komisija raspolaže dosljednim skupom definicijâ zahvaljujući ažuriranim smjernicama za bolju regulativu, revidiranoj Financijskoj uredbi i prijedlozima Komisije za financijske programe nakon 2020.

---

(1)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

(2)  Ta bi se politika mogla revidirati s obzirom na uvođenje novih načina rada i ishod pregovora o VFO-u za razdoblje 2021.–2027.

(3)  https://www.oecd.org/gov/budgeting/budgeting-and-performance-in-the-eu-oecd-review.pdf

Poglavlje 4. – Prihodi

Odgovori Komisije na Godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Ispitivanje sastavnica sustava unutarnje kontrole i godišnjih izvješća o radu te ostalih mehanizama upravljanja

| 4.9. | Komisija će pratiti problem koji je utvrdio Sud u Španjolskoj, a država članica bit će dužna poduzeti odgovarajuće mjere kako bi razmotrila i uklonila nedostatak utvrđen u kontrolnim sustavima. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komisija neprekidno prati nedostatke utvrđene za račune B, a države članice financijski su odgovorne za sve gubitke tradicionalnih vlastitih sredstava (TVS) prouzročene njihovim administrativnim pogreškama.
  Komisija će pratiti probleme otkrivene tijekom revizije Suda u određenim državama članicama u okviru svojeg uobičajenog praćenja nalaza Suda, a države članice bit će dužne poduzeti odgovarajuće mjere kako bi razmotrile i riješile te probleme. |
| --- | --- |

4.10.

Komisija će pratiti probleme otkrivene tijekom revizije Suda u određenim državama članicama u okviru svojeg uobičajenog praćenja nalaza Suda, a države članice bit će dužne poduzeti odgovarajuće mjere kako bi razmotrile i riješile te probleme.

| 4.12. | Komisija smatra da su njezinim inspekcijskim programom obuhvaćena utvrđena područja najvećeg rizika, a to su prijevare povezane s vrednovanjem (vidjeti slučaj Ujedinjene Kraljevine s procijenjenim gubicima tradicionalnih vlastitih sredstava od oko 3 milijarde eura, uključujući kamate) i izbjegavanje plaćanja antidampinških pristojbi na solarne ploče.
  Uzimajući u obzir razmjer mogućih gubitaka tradicionalnih vlastitih sredstava, tim je temama u okviru inspekcija dana prednost 2018. i 2019. te su obuhvaćene sve države članice.
  Pri izradi inspekcijskog programa Komisija upotrebljava razne unutarnje i vanjske pokazatelje rizika zabilježene u godišnjem inspekcijskom programu. |
| --- | --- |

4.12.

Uzimajući u obzir razmjer mogućih gubitaka tradicionalnih vlastitih sredstava, tim je temama u okviru inspekcija dana prednost 2018. i 2019. te su obuhvaćene sve države članice.

Pri izradi inspekcijskog programa Komisija upotrebljava razne unutarnje i vanjske pokazatelje rizika zabilježene u godišnjem inspekcijskom programu.

| 4.13. | Usklađenje iznosa naplaćenih s računa B i uplaćenih u proračun EU-a putem izvješća o računima A provodi se sustavno. Usto, ovlašteni inspektori Komisije provjeravaju sva izvješća o tradicionalnim vlastitim sredstvima tijekom pripreme inspekcija na licu mjesta usmjerenih na neuobičajene izmjene i pojedinosti u tim izvješćima, a o svakom se pitanju raspravlja s predmetnom državom članicom.
  Nadalje, Komisija je i u prošlosti izravno kontaktirala države članice u vezi s posebno vidljivim povećanjima u zbirnim informacijama koje države članice dostavljaju putem izvješća o računima A i B. Na primjer, Komisija je 2017. odmah obavijestila Ujedinjenu Kraljevinu o konkretnom slučaju u kojem je bila riječ o više od 155 milijuna funti sterlinga. |
| --- | --- |

4.13.

Nadalje, Komisija je i u prošlosti izravno kontaktirala države članice u vezi s posebno vidljivim povećanjima u zbirnim informacijama koje države članice dostavljaju putem izvješća o računima A i B. Na primjer, Komisija je 2017. odmah obavijestila Ujedinjenu Kraljevinu o konkretnom slučaju u kojem je bila riječ o više od 155 milijuna funti sterlinga.

| 4.16. | Komisija priznaje postojanje kašnjenja koja je utvrdio Sud. Uloženi su povećani napori u praćenje otvorenih pitanja na pravodoban način i bez odlaganja, pritom uzimajući u obzir prioritete i ograničenja u okviru drugih zadataka. |
| --- | --- |

4.16.

Okvir 4.3.
  –
  Francuska je u ožujku 2019. stavila na raspolaganje ažurirane izvore i metode za opis izračuna BND-a.

Komisija smatra da bi Francuska trebala povećati njihovu kvalitetu u skladu s Priručnikom o izvorima i metodama za opis izračuna BND-a sustava ESA 2010.

| 4.19. | Mjere koje je Komisija poduzela u suradnji s državama članicama kako bi se razmotrila statistička pitanja povezana s učincima globalizacije na podatke o BND-u napreduju prema planu. Te će mjere omogućiti Komisiji da utvrdi sve nedostatke u statističkoj obradi pojava povezanih s globalizacijom i da do kraja 2019., prema potrebi, izrazi zadrške u pogledu BND-a kako bi se zaštitili financijski interesi EU-a. |
| --- | --- |

4.19.

Zaključak i preporuke

Preporuka 4.1. (procjena rizika za potrebe planiranja inspekcija tradicionalnih vlastitih sredstava)

Komisija prihvaća preporuku 4.1.

Komisija će razmotriti unošenje promjena u svoju procjenu rizika i u način na koji se ona dokumentira u skladu s preporukama Suda.

Preporuka 4.2. (provjere izvješća o računima A i B u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima)

Komisija prihvaća preporuku 4.2. ovisno o rezultatima pokusnog razdoblja kako je opisano u nastavku.

Komisija će ispitati kako bi se pojačanim pregledom dokumentacije usmjerenim na neuobičajene izmjene u izvješćima o tradicionalnim vlastitim sredstvima mogla stvoriti djelotvorna i učinkovita dodana vrijednost u otkrivanju pogrešaka. Pod uvjetom da rezultati tijekom probnog razdoblja budu pozitivni, postojeće interne upute prilagodile bi se u skladu s preporukom. Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 4.13.

Odgovori Komisije na prilog 4.3. – Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za prihode

1. preporuka (zastara obavijesti o dugu)

Kada bi se donio Komisijin Prijedlog direktive o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije (COM(2013) 884 final), on bi, u ovom pogledu, do određene mjere omogućio usklađivanje različitih uvjeta za gospodarske subjekte u različitim državama članicama.

Službe Komisije trenutačno poduzimaju potrebne korake u pogledu posebnih pravnih istraga koje Komisija provodi u različitim državama članicama. Početkom 2019. pokrenuto je horizontalno istraživanje.

2. preporuka (upravljanje stavkama evidentiranima u računu B)

Priručnik državama članicama pruža sveobuhvatne i sustavne smjernice na praktičnoj razini. Ažuriran je 2018. U Provedbenoj odluci Komisije (EU, Euratom) 2018/194, kako se primjenjuje od 1. rujna 2018. nadalje, pružena su dodatna pravna pojašnjenja o pravilnom popunjavanju izvješća o računima A i B u vezi s tradicionalnim vlastitim sredstvima. Na svakom se sastanku Savjetodavnog odbora za vlastita sredstva Zajednica (ACOR) državama članicama već pruža pregled nedostataka (uključujući one u pogledu netočnog izvješćivanja putem izvješća o računima A i B) koje su otkrile službe Komisije tijekom priprema inspekcija te ih se obavještava o stajalištu službi Komisije o tome kako ukloniti te nedostatke. Na predstojećem sastanku ACOR-a raspravljat će se o praktičnijim smjernicama o unošenju podataka u različite stupce izvješća o računima A i B. Tako će države članice dobiti jasne smjernice o upravljanju svojim računom B na temeljit način.

3. preporuka (države članice: prijava i stavljanje na raspolaganje iznosa naplaćenih iz računa B)

Komisija će nastaviti pratiti nedosljednosti između računa A i B dok se taj problem ne riješi. Sud s pravom naglašava da je došlo do znatnog smanjenja tih nedosljednosti.

4. preporuka (naplata carinskih dugova)

Iako stupanjem na snagu Carinskog zakonika Unije 1. svibnja 2016. nije u potpunosti riješeno to pitanje, njime su ipak uvedeni dodatni instrumenti za jamčenje naplate duga. Upotreba obveznih jamstava znatno je proširena.

Komisija će nastaviti pažljivo ispitivati to pitanje u okviru prethodno obećane procjene, a cilj je dovršiti ispitivanje prije kraja 2019.

Poglavlje 5. – Konkurentnost za rast i zapošljavanje

Odgovori Komisije na Godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Dio 1.: Pravilnost transakcija

| 5.15. | Komisija ima uspostavljen dobar sustav
  ex ante kontrola koje uključuju detaljne automatizirane kontrolne popise, pisane smjernice i kontinuirano osposobljavanje. Poboljšanje tog sustava bez uvođenja dodatnih administrativnih opterećenja za korisnike kako bi se oni mogli usredotočiti na ostvarivanje svojih ciljeva u području istraživanja i inovacija, uz istodobno osiguravanje pravodobnog plaćanja istraživačima, stalni je izazov.
  Kad je riječ o neovisnim revizorima koji izdaju potvrde za povrat troškova i na koje se odnosi šest od osam slučajeva koje spominje Sud, to je poznati problem koji se razmatrao u prethodnim izvješćima. Komisija je organizirala niz sastanaka s korisnicima i nezavisnim revizorima koji izdaju potvrde u svrhu informiranja o najčešćim pogreškama. Usto, revizorima koji izdaju potvrde i koji su pogriješili dostavljene su povratne informacije o njihovim pogreškama, a u program Obzor 2020. uvršten je didaktički prilagođeniji obrazac za potvrde o reviziji. Procjenjuje se da se u slučaju Sedmog okvirnog programa (FP7) potvrdama o reviziji stopa pogreške smanjuje za 50 % u odnosu na nepotvrđena potraživanja. Stoga, iako se njima ne utvrđuju sve pogreške, riječ je o važnom instrumentu za smanjenje ukupne stope pogreške. |
| --- | --- |

5.15.

Kad je riječ o neovisnim revizorima koji izdaju potvrde za povrat troškova i na koje se odnosi šest od osam slučajeva koje spominje Sud, to je poznati problem koji se razmatrao u prethodnim izvješćima. Komisija je organizirala niz sastanaka s korisnicima i nezavisnim revizorima koji izdaju potvrde u svrhu informiranja o najčešćim pogreškama. Usto, revizorima koji izdaju potvrde i koji su pogriješili dostavljene su povratne informacije o njihovim pogreškama, a u program Obzor 2020. uvršten je didaktički prilagođeniji obrazac za potvrde o reviziji. Procjenjuje se da se u slučaju Sedmog okvirnog programa (FP7) potvrdama o reviziji stopa pogreške smanjuje za 50 % u odnosu na nepotvrđena potraživanja. Stoga, iako se njima ne utvrđuju sve pogreške, riječ je o važnom instrumentu za smanjenje ukupne stope pogreške.

| 5.16. | U okviru programa Obzor 2020. uveden je niz pojednostavnjenja i koraka kojima se korisnicima omogućuje da se služe svojim uobičajenim računovodstvenim postupcima gdje god je to moguće. Ipak, Komisija će nastaviti s pojednostavnjenjima, uzimajući u obzir zapažanja iz tematskog izvješća Suda br. 28/2018. |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Jedno je od važnih pojednostavnjenja u programu Obzor 2020. i uvođenje formule za izračun jedinstvene godišnje satnice. Komisija dopušta i izračune na temelju mjesečne naknade radi povećanja fleksibilnosti. U tom je pogledu proveden niz komunikacijskih mjera koje bi trebale dovesti do smanjenja broja pogrešaka u budućnosti. Ipak, Komisija će ponovno razmotriti to pravilo ususret sljedećem Okvirnom programu. |
| --- | --- |

5.17.

| 5.19. | Važan cilj programa Obzor 2020. bio je povećati uključivanje novih korisnika te malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) u Okvirni program. Krajem 2018. 61,4 % sudionika bili su novi sudionici u Okvirnim programima za istraživanje i inovacije, a 24,2 % sredstava za „Vodeće položaje u tehnologijama omogućivanja i industrijskim tehnologijama” i „Društvenim izazovima” pripalo je MSP-ovima, čime je cilj od 20 % premašen. Prema tome, iako je Komisija svjesna da novi korisnici i MSP-ovi predstavljaju poseban rizik od pogrešaka, taj je rizik potrebno smanjiti, a ne izbjegavati.
  Komisija se u svojim komunikacijskim kampanjama posebno nastojala obratiti novim sudionicima i MSP-ovima te je za program Obzor 2020. uvela pojednostavnjenja namijenjena izravno tim vrstama korisnika, uključujući paušalna plaćanja za prvu fazu programa za MSP-ove. |
| --- | --- |

5.19.

Komisija se u svojim komunikacijskim kampanjama posebno nastojala obratiti novim sudionicima i MSP-ovima te je za program Obzor 2020. uvela pojednostavnjenja namijenjena izravno tim vrstama korisnika, uključujući paušalna plaćanja za prvu fazu programa za MSP-ove.

| 5.21. | Sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava, u skladu s Pravilima o sudjelovanju, propisano je da se prijenosom financijskih sredstava među članovima konzorcija upravlja u okviru konzorcija. U skladu s člankom 21. Pravila o sudjelovanju svi će sudionici biti automatski obaviješteni nakon što se koordinatoru izvrši plaćanje.
  Komisija je koordinatore podsjetila na njihovu obvezu da bez odgode prenesu sredstva i da je, kada otkriju slučaj zakašnjele raspodjele sredstava ili se u tom pogledu iznese pritužba, standardna praksa Komisije da od koordinatora projekta zatraži da joj objasni razloge tog kašnjenja. |
| --- | --- |

5.21.

Komisija je koordinatore podsjetila na njihovu obvezu da bez odgode prenesu sredstva i da je, kada otkriju slučaj zakašnjele raspodjele sredstava ili se u tom pogledu iznese pritužba, standardna praksa Komisije da od koordinatora projekta zatraži da joj objasni razloge tog kašnjenja.

| 5.22. | Komisija je namijenila velike količine resursa za
  ex ante provjere velike istraživačke infrastrukture. Primjećuje kako se utvrđeni problemi nisu odnosili na samu ex ante procjenu već na način na koji su korisnici primjenjivali metodologije u pogledu vlastitih velikih istraživačkih infrastruktura. |
| --- | --- |

5.22.

Okvir 5.5.

| 1. primjer: | Uporaba sustava jediničnih troškova namijenjena je pojednostavnjenju pravila o financiranju uporabom standardnih iznosa unaprijed utvrđenih kategorija troškova: nakon odobrenja sustava takvi se iznosi ne bi smjeli dovoditi u pitanje usporedbom sa stvarnim troškovima.
  Međutim, u konkretnom je slučaju iznos isplaćen organizaciji, u rasponu od 90 do 144 eura, namijenjen doprinosu svim troškovima povezanima s boravkom osoblja u inozemstvu. Uzimajući u obzir da organizacija osoblju isplaćuje dnevnicu predviđenu za obroke u iznosu od 44 eura, Komisija smatra da je preostali iznos naknade u rasponu od 46 do 100 eura razmjeran svim drugim troškovima koji se trebaju pokriti, kao što su troškovi smještaja i lokalnog prijevoza. |
| --- | --- |

1. primjer:

Međutim, u konkretnom je slučaju iznos isplaćen organizaciji, u rasponu od 90 do 144 eura, namijenjen doprinosu svim troškovima povezanima s boravkom osoblja u inozemstvu. Uzimajući u obzir da organizacija osoblju isplaćuje dnevnicu predviđenu za obroke u iznosu od 44 eura, Komisija smatra da je preostali iznos naknade u rasponu od 46 do 100 eura razmjeran svim drugim troškovima koji se trebaju pokriti, kao što su troškovi smještaja i lokalnog prijevoza.

| 2. primjer: | U Vodiču kroz program Erasmus+ za nacionalne agencije od svih nacionalnih agencija zahtijeva se da imaju „uspostavljen računalni računovodstveni sustav i odgovarajuće postupke i kontrole kako bi se osiguralo da računovodstveni podaci... budu točni, potpuni i pravodobni kao što je utvrđeno sporazumom o delegiranju i njegovim prilozima”.
  Komisija za konkretan slučaj pribavlja jamstvo o zakonitosti i pravilnosti njihovih transakcija, ali ne može nametnuti posebnu strukturu financijskih tokova nacionalne agencije ili zemlje obuhvaćene programom.
  Komisija zbog toga smatra da je financijski rizik povezan s nalazom slabog učinka i da je već dovoljno ublažen primjenom sustava upravljanja i kontrole. |
| --- | --- |

2. primjer:

Komisija za konkretan slučaj pribavlja jamstvo o zakonitosti i pravilnosti njihovih transakcija, ali ne može nametnuti posebnu strukturu financijskih tokova nacionalne agencije ili zemlje obuhvaćene programom.

Komisija zbog toga smatra da je financijski rizik povezan s nalazom slabog učinka i da je već dovoljno ublažen primjenom sustava upravljanja i kontrole.

| 5.29. | Do smanjenja stope provedbe posebno dolazi zbog nekoliko važnih novih slučajeva krajem 2018. koji se nisu mogli obraditi prije kraja godine. Rad i dalje traje i u prvom je dijelu 2019. nekoliko slučajeva već riješeno. Komisija ipak prihvaća da je ekstrapolacija nalaza revizije u okviru programa FP7 i dalje teška jer ne postoji izričita pravna osnova kojom bi se ona potkrijepila. Proširenje nalaza revizije u okviru programa Obzor 2020. obvezno je za korisnika, a postupak povrata integriran je u tijek rada IT-a. |
| --- | --- |

5.29.

| 5.30. | Pozorno se prati provedba svih nalaza revizije. Kasna provedba nalaza revizije često se opravdava potrebom za razvojem IT-a ili zakonskim rokovima odnosno novim prioritetima.
  Komisija se slaže da je djelotvorno širenje i iskorištavanje rezultata projekta ključno za učinkovito financiranje u području istraživanja i inovacija. Komisija provodi preporuku Službe za unutarnju reviziju u skladu s akcijskim planom. |
| --- | --- |

5.30.

Komisija se slaže da je djelotvorno širenje i iskorištavanje rezultata projekta ključno za učinkovito financiranje u području istraživanja i inovacija. Komisija provodi preporuku Službe za unutarnju reviziju u skladu s akcijskim planom.

| 5.33. | Komisija analizira zapažanje Suda o
  ex post revizijskim aktivnostima te će nastaviti blisko surađivati sa Sudom u tom pogledu. Međutim, Komisija smatra da u većini slučajeva koje je utvrdio Sud financijski učinak nije bio značajan. |
| --- | --- |

5.33.

| 5.34. | Glavna svrha ex post kontrola koje provodi Komisija jest zaštititi financijske interese EU-a ostvarivanjem povrata neopravdano isplaćenih iznosa. Komisija pritom obavlja pregled sustava unutarnje kontrole korisnika i u slučaju utvrđenih nedostataka predlaže preporuke kako bi se osiguralo sprječavanje i otkrivanje te pogreške na razini korisnika. Komisija isto tako povećava, koliko god je moguće, veličinu uzorka obuhvaćenog revizijom u okviru ex post revizija i u slučaju sistemskih pogrešaka ekstrapolira pogrešku u okviru svake pojedinačne revizije te u samom programu. |
| --- | --- |

5.34.

| 5.36. | Komisija primjećuje da je stopa koju je izračunao Sud (tj.1,6 %) unutar raspona procijenjene stope pogreške Komisije. Komisija će pomno pratiti zapažanje Suda iz odlomka 5.34. |
| --- | --- |

5.36.

Zaključak i preporuke

| 5.37. | Procijenjena stopa pogreške o kojoj je izvijestio Sud i koja se izračunava na godišnjoj osnovi jedan je od pokazatelja učinkovitosti provedbe rashoda EU-a.
  Međutim, Komisija ima strategiju višegodišnje kontrole za rashode za istraživanje. Na temelju toga Komisija procjenjuje stopu preostale pogreške, čime se u obzir uzimaju povrati, ispravci i učinci svih njezinih kontrola i revizija tijekom razdoblja provedbe programa. |
| --- | --- |

5.37.

Međutim, Komisija ima strategiju višegodišnje kontrole za rashode za istraživanje. Na temelju toga Komisija procjenjuje stopu preostale pogreške, čime se u obzir uzimaju povrati, ispravci i učinci svih njezinih kontrola i revizija tijekom razdoblja provedbe programa.

| 5.38. | Komisija primjećuje zapažanje Suda da je rizik u trenutku plaćanja utvrđen u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i njegovu izvršenju unutar raspona procijenjene stope pogreške Suda. Komisija će pomno pratiti zapažanje Suda iz odlomka 5.34. |
| --- | --- |

5.38.

Preporuka 5.1. (MSP-ovi i novi korisnici)

Komisija prihvaća preporuku 5.1.

Komisija će u skladu s preporukama Suda nastaviti s komunikacijskom kampanjom o pravilima financiranja usmjerenom i na MSP-ove i nove sudionike.

Postojeće ex ante kontrole Komisije već su usmjerene na rizičnije transakcije. Komisija će ispitati načine na koje se može dodatno baviti pitanjem zahtjeva za povrat troškova MSP-ova i novih korisnika s obzirom na zapažanja Suda i svojih revizora. Međutim, pri bavljenju tim pitanjem morat će se uzeti u obzir činjenica da je krajem 2018. u Okvirnom programu već bilo 23 458 MSP-ova i 15 876 novih sudionika. Troškovna će se učinkovitost dodatnih kontrola potom morati pozorno razmotriti.

Preporuka 5.2. (Sljedeći okvirni program za istraživanje)

Komisija prihvaća preporuku 5.2.

U prijedlogu Komisije za program Obzor Europa ne navodi se mehanizam za veliku istraživačku infrastrukturu. Međutim, taj je prijedlog trenutačno predmet rasprave zakonodavnih tijela.

Preporuka 5.3. (Obzor 2020.)

Komisija prihvaća preporuku 5.3.

Komisija naglašava da će, s obzirom na trajanje revizijskog ciklusa, za ostvarenje svakog poboljšanja uvedenog u postupak revizije na temelju preporuke Suda trebati vremena.

Preporuka 5.4. (Nalazi Službe Komisije za unutarnju reviziju)

Komisija prihvaća preporuku 5.4.

Dio 2.: Pitanja povezana s uspješnošću istraživanja i inovacija

| 5.43. | Projektima u području istraživanja i inovacija u većini su slučajeva postignuta očekivana ostvarenja i rezultati. Međutim, oni su po definiciji rizični i nepredvidivi.
  Uspostavljen je postupak praćenja projekata u svrhu procjene napretka projekata i, prema potrebi, poduzimanja odgovarajućih mjera. Međutim, nije moguće unaprijed zajamčiti da će se moći postići znanstveni i tehnološki ciljevi. |
| --- | --- |

5.43.

Uspostavljen je postupak praćenja projekata u svrhu procjene napretka projekata i, prema potrebi, poduzimanja odgovarajućih mjera. Međutim, nije moguće unaprijed zajamčiti da će se moći postići znanstveni i tehnološki ciljevi.

Prilog 5.2. – Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za područje „Konkurentnost za rast i zapošljavanje”

1. preporuka (2015. – Uporaba raspoloživih relevantnih informacija)

Komisija je nastavila preispitivati svoje ex ante kontrole u skladu s nalazima Suda i vlastite Službe za unutarnju reviziju. Razina uočljivih pogrešaka 2018. mnogo je niža.

4. preporuka (2015. – Provedba ekstrapoliranih ispravaka)

Komisija je nastavila provoditi ekstrapolaciju sistemskih pogrešaka koje su utvrdili njezini revizori.

1. preporuka (2017. – Obzor 2020.)

Komisija je nastavila davati dodatna pojašnjenja koja je bilo potrebno unijeti u ažurirane verzije sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava s objašnjenjima. Komisija je uvela i IT sustav („Asistent za izračun troškova osoblja”) kako bi pomogla korisnicima da točno izračunaju prihvatljive troškove za svoje osoblje. Popis problema u određenim zemljama ažuriran je dvaput 2017. i jedanput 2018.

2. preporuka (2017. – CEF)

Komisija smatra da je ova preporuka u potpunosti provedena jer je razjasnila postojeće probleme putem smjernica objavljenih u siječnju 2019. na internetskim stranicama Izvršne agencije za inovacije i mreže.

Poglavlje 6. – Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

Odgovori Komisije na godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Uvod

Kratak opis područja „Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija”

6.4. treća alineja
  Revizije pravilnosti sastavni su dio procjene Komisije koja obuhvaća temeljit i sveobuhvatan pregled dokumentacije o svim jamstvenim paketima. Takve revizije pravilnosti mogu obuhvaćati ponovnu procjenu stopa preostale pogreške i dovesti do dodatnih financijskih ispravaka gdje je to potrebno, među ostalim i nakon godine koja slijedi nakon primitka jamstvenih paketa. Nakon te procjene Komisija svake godine provodi procjenu rizika kako bi utvrdila koja će revizijska tijela i programi podlijegati revizijama na licu mjesta. Glavni je cilj tih revizija dobiti razumno jamstvo da u sustavima upravljanja i kontrole nema ozbiljnih nedostataka koje države članice nisu otkrile ili prijavile te da su prijavljena revizorska mišljenja i stope preostale pogreške pouzdani.

| 6.6. | Cilj je okvira za kontrolu i jamstvo za razdoblje 2014.–2020. osigurati da stopa preostale pogreške za rashode koji se nadoknađuju iz proračuna EU-a ne prijeđe prag značajnosti (2 %) za svaki operativni program na temelju detaljnog pregleda jamstvenih paketa, uključujući revizorska mišljenja i stope pogreške, koje su poslala revizijska tijela. Kada to smatra potrebnim, Komisija primjenjuje dodatne financijske ispravke, uključujući neto ispravke, u slučaju ozbiljnih preostalih nedostataka (vidjeti i odgovore Komisije na godišnje izvješće Suda za 2017., odlomci od 6.5. do 6.15.). |
| --- | --- |

6.6.

Dio 1. – Pravilnost transakcija

Rezultati preispitivanja transakcija i ponovno obavljenih revizija

6.14. i 6.15. Komisija naglašava važnost rada revizijskih tijela na otkrivanju pogrešaka koji je doveo do znatnih financijskih ispravaka i povlačenja prije nego što je računovodstvena dokumentacija za razdoblje 2016.–2017. podnesena Komisiji. Temeljite revizije revizijskih tijela pri zaključenju i prije zaključenja isto su tako dovele do znatnih financijskih ispravaka za programsko razdoblje 2007.–2013.

Komisija se ne slaže s procjenom Suda u pogledu triju važnih pogrešaka koje se odnose na razdoblje 2014.–2020. i dviju važnih pogrešaka koje se odnose na razdoblje 2007.–2013. (vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 6.71.). Razlog je tomu različito tumačenje primjenjivih nacionalnih propisa ili propisa EU-a, koje utječe na izračunanu stopu pogreške.

Komisija upućuje na najnepovoljnije scenarije iz godišnjih izvješća o radu za 2018., za koje smatra da odražavaju razumnu procjenu stope pogreške ako se uzmu u obzir dogovorene pogreške.

Povećanje iznosa potvrđenih rashoda u svim državama članicama i pristup utemeljen na riziku koji Komisija primjenjuje u svojim revizijama usklađenosti objašnjavaju povećanje prosječnih stopa ukupne preostale pogreške navedenih u odgovarajućim godišnjim izvješćima o radu. Komisija je u godišnjim izvješćima o radu za 2018. objavila dodatne financijske ispravke koje je potrebno primijeniti na svaki od predmetnih programa.

Komisija će nastaviti blisku suradnju s upravljačkim i revizijskim tijelima predmetnih programa kako bi se proveli daljnji koraci u pogledu dogovorenih zaključaka i tijekom vremena osigurala stopa preostale pogreške niža od 2 % za sve programe.

| 6.17. | Revizijska su tijela 2018. prvi put o nepravilnostima koje su pronašla tijekom revizija operacija izvijestila na temelju zajedničke kategorizacije koju su dogovorila s Komisijom i koja se primjenjuje u svim državama članicama.
  Većina prijavljenih nepravilnosti odnosila se na neprihvatljive rashode, zatim na javnu nabavu i financijske instrumente. To je u skladu i s najčešćim vrstama nepravilnosti koje je Komisija utvrdila tijekom svojih revizija, a Sud u svojim dodatnim nalazima, kao što je prikazano u Okviru 6.2. |
| --- | --- |

6.17.

Većina prijavljenih nepravilnosti odnosila se na neprihvatljive rashode, zatim na javnu nabavu i financijske instrumente. To je u skladu i s najčešćim vrstama nepravilnosti koje je Komisija utvrdila tijekom svojih revizija, a Sud u svojim dodatnim nalazima, kao što je prikazano u Okviru 6.2.

| 6.18. | Iz rezultata revizija Komisije, od kojih su neki i dalje predmet kontradiktornog postupka, vidljiva je primjenjivost provedene procjene rizika.
  Kako je spomenuto u odgovoru na odlomak 6.20. godišnjeg izvješća za 2016. i na odlomak 6.28. godišnjeg izvješća za 2017., Komisija je državama članicama uputila ažurirane smjernice za programsko razdoblje 2014.–2020. koje bi, zajedno s obveznom upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, trebale pridonijeti daljnjem poboljšanju kvalitete provjera upravljanja u budućnosti. Međutim, to ovisi o osoblju dostupnom za bavljenje povećanjem iznosa prijavljenih rashoda i o potrebnoj stabilnosti iskusnog osoblja u predmetnim upravama.
  Osim toga, kategorizacija nalaza revizije o kojima revizijska tijela izvješćuju upravljačka tijela omogućuje im integraciju češćih izvora pogrešaka u procjene rizika te odgovarajuću prilagodbu pristupa i alata za upravljanje provjerama. |
| --- | --- |

6.18.

Kako je spomenuto u odgovoru na odlomak 6.20. godišnjeg izvješća za 2016. i na odlomak 6.28. godišnjeg izvješća za 2017., Komisija je državama članicama uputila ažurirane smjernice za programsko razdoblje 2014.–2020. koje bi, zajedno s obveznom upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, trebale pridonijeti daljnjem poboljšanju kvalitete provjera upravljanja u budućnosti. Međutim, to ovisi o osoblju dostupnom za bavljenje povećanjem iznosa prijavljenih rashoda i o potrebnoj stabilnosti iskusnog osoblja u predmetnim upravama.

Osim toga, kategorizacija nalaza revizije o kojima revizijska tijela izvješćuju upravljačka tijela omogućuje im integraciju češćih izvora pogrešaka u procjene rizika te odgovarajuću prilagodbu pristupa i alata za upravljanje provjerama.

6.20. i 6.21. Komisija smatra da u pogledu dviju pogrešaka sa znatnim utjecajem (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 6.14.) nije došlo do kršenja pravila i da se, stoga, postupalo u skladu s primjenjivim nacionalnim propisima ili propisima EU-a. Stoga Komisija smatra da su relevantni projekt ili primatelj ili rashod bili prihvatljivi.

Isto tako, naglašava da će, kad je riječ o potvrđenim slučajevima, provesti potrebne daljnje korake i poduzeti sve mjere koje smatra potrebnima.

| 6.22. | Od prošle godine Komisija donosi smjernice i državama članicama pruža pojašnjenja u pogledu prihvatljivosti PDV-a.
  U svojem prijedlogu pravnog okvira za razdoblje 2021.–2027. Komisija je predložila jednostavnije pravilo u pogledu prihvatljivosti PDV-a koje se temelji na pragu ukupnog troška projekata te ne ovisi o privatnom ili javnom statusu korisnika. Komisija smatra da će takvo pravilo znatno smanjiti rizik od nedosljednog ili netočnog tumačenja pravila o prihvatljivosti. |
| --- | --- |

6.22.

U svojem prijedlogu pravnog okvira za razdoblje 2021.–2027. Komisija je predložila jednostavnije pravilo u pogledu prihvatljivosti PDV-a koje se temelji na pragu ukupnog troška projekata te ne ovisi o privatnom ili javnom statusu korisnika. Komisija smatra da će takvo pravilo znatno smanjiti rizik od nedosljednog ili netočnog tumačenja pravila o prihvatljivosti.

| 6.23. | Komisija se slaže da prekomjerna regulacija u načelu nepotrebno pridonosi složenosti te je izvor pogrešaka. Komisija i dalje programskim tijelima preporučuje pojednostavnjenje na nacionalnoj razini kad god utvrdi takva složena pravila. Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 6.14. |
| --- | --- |

6.23.

| 6.24. | Komisija se slaže s tim da su pojednostavnjene mogućnosti financiranja manje izložene pogreškama, što se pokazalo u praksi.
  U nedavno donesenoj skupnoj uredbi navodi se više mogućnosti upotrebe pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova. Osim toga, u prijedlogu Komisije za programsko razdoblje 2021.–2027. Komisija je povećala područje obvezne i neobvezne primjene pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova kako bi smanjila administrativni teret korisnika, povećala usmjerenost na rezultate i dodatno smanjila rizik od pogrešaka. |
| --- | --- |

6.24.

U nedavno donesenoj skupnoj uredbi navodi se više mogućnosti upotrebe pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova. Osim toga, u prijedlogu Komisije za programsko razdoblje 2021.–2027. Komisija je povećala područje obvezne i neobvezne primjene pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova kako bi smanjila administrativni teret korisnika, povećala usmjerenost na rezultate i dodatno smanjila rizik od pogrešaka.

| 6.26. | Komisija nastavlja provedbu ažuriranog akcijskog plana za javnu nabavu kojim nastoji poboljšati usklađenost postupaka javne nabave u kohezijskoj politici. Daljnja profesionalizacija nabavljača posebno je naglašena 2018., u skladu s paketom o javnoj nabavi koji je Komisija donijela u listopadu 2017.
  Komisija ističe nedavno obnovljene smjernice za standardizirani financijski ispravak pogrešaka u pogledu javne nabave. Cilj je tih smjernica omogućiti jedinstvenu provedbu u skladu s jednakim postupanjem u državama članicama. |
| --- | --- |

6.26.

Komisija ističe nedavno obnovljene smjernice za standardizirani financijski ispravak pogrešaka u pogledu javne nabave. Cilj je tih smjernica omogućiti jedinstvenu provedbu u skladu s jednakim postupanjem u državama članicama.

6.27. i 6.28. Komisija primjećuje da su revizijska tijela utvrdila većinu slučajeva u kojima su prekršena pravila o javnoj nabavi u transakcijama koje je ispitao Sud. To ukazuje na poboljšani kapacitet revizijskih tijela za otkrivanje te vrste pogrešaka. Međutim, važan dio pogrešaka u pogledu javne nabave koje su se dogodile na razini upravljačkih i posredničkih tijela ukazuje na to da je potrebno stalno djelovati kako bi se osiguralo bolje otkrivanje tih poteškoća provjerama upravljanja na prvoj razini. Komisija će pratiti te slučajeve i primijeniti potrebne dodatne financijske ispravke, uključujući neto ispravke ako se primjenjuju regulatorni uvjeti.

6.30. do 6.32. Među kvantificiranim pogreškama koje je Sud otkrio u svojem uzorku tri se odnose na nacionalni program državne potpore čije odredbe nisu bile u skladu s propisima EU-a o državnim potporama. Komisija je već prije utvrdila tu nesukladnost i zatražila od predmetne države članice da donese potrebne korektivne mjere i promijeni svoju praksu bez odlaganja. U skladu s time država članica promijenila je svoje zakonodavstvo s neposrednim učinkom na buduće slučajeve, čime se uklonila ta konkretna slabost sustava.

Komisija nije upoznata sa sličnim povredama u računovodstvenoj dokumentaciji drugih država članica za 2016.–2017.

Kad je riječ o jednom od preostalih sedam slučajeva koje je utvrdio Sud, Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 6.14.

6.36. do 6.38. Kad je riječ o financijskim instrumentima kojima upravlja Grupa EIB-a, revidiranim člankom 40. Uredbe o zajedničkim odredbama (UZO) utvrđuje se novi model jamstva koji, konkretno, obuhvaća izvješća o kontroli i izvješća o reviziji vanjskih revizora Europske investicijske banke/Europskog investicijskog fonda (EIB/EIF), čiji su modeli odobreni u okviru provedbenog akta. Na taj se način pružanjem traženog jamstva odgovara na 1. preporuku Godišnjeg izvješća Suda za 2017.

EIF je potvrdio da je spreman dobrovoljno proširiti upotrebu novih vrsta izvješća o revizijama na sve programe u okviru Inicijative za MSP-ove.

| 6.39. | Komisija naglašava činjenicu da se predmetna obveza tijela država članica da plaćaju puni dospjeli iznos javnog doprinosa u roku od 90 dana u potpunosti poštovala u više od 97 % ispitanih transakcija.
  Međutim, tijela jedne države članice (Francuske) čekaju da korisnik (pružatelj osposobljavanja) pošalje svoje konačno izvješće o provedbi prije nego što isplate posljednji obrok (10 %). |
| --- | --- |

6.39.

Međutim, tijela jedne države članice (Francuske) čekaju da korisnik (pružatelj osposobljavanja) pošalje svoje konačno izvješće o provedbi prije nego što isplate posljednji obrok (10 %).

Procjena aktivnosti revizijskih tijela

| 6.40. | Komisija smatra da se praksa utvrđena u dvama predmetnim programima, u okviru koje se korisniku ne isplaćuje puni iznos javnih doprinosa u roku od 90 dana, može opravdati potrebom da se analizira je li cjelokupni iznos stvarno trebao biti isplaćen korisniku prije nego što se konačni iznos EU-a mogao izračunati i platiti.
  Kad je riječ o konkretnom slučaju Njemačke, prijenos sastavnice ESF-a s upravljačkog tijela na konačnog korisnika (tijelo Bundesagentur für Arbeit) nakon što Komisija isplati nadoknadu administrativna je unutarnja mjera između Saveznog ministarstva rada i socijalne skrbi i korisnika. Taj se prijenos primjenjuje samo na jednu mjeru predmetnog operativnog programa. |
| --- | --- |

6.40.

Kad je riječ o konkretnom slučaju Njemačke, prijenos sastavnice ESF-a s upravljačkog tijela na konačnog korisnika (tijelo Bundesagentur für Arbeit) nakon što Komisija isplati nadoknadu administrativna je unutarnja mjera između Saveznog ministarstva rada i socijalne skrbi i korisnika. Taj se prijenos primjenjuje samo na jednu mjeru predmetnog operativnog programa.

| 6.42. | Revizijska tijela osiguravaju reprezentativnost svojih uzoraka na razini svakog operativnog programa ili skupine operativnih programa. Takav pristup omogućuje Komisiji da u godišnjim izvješćima o radu objavi detaljne informacije na razini operativnog programa i dobije jamstvo za svaki operativni program.
  Komisija nastavlja blisko surađivati sa svim revizijskim tijelima kako bi osigurala da se postignu očekivani standardi. Takva suradnja obuhvaća razne smjernice o jamstvenim paketima, razradu metodologije za reviziju financijskih instrumenata, tehničke sastanke kako bi se raspravilo o metodološkim pitanjima, razvoj zajedničkih i dogovorenih tehnika uzorkovanja kako bi se osigurale reprezentativne i pouzdane stope pogreške (sveobuhvatne smjernice) te donošenje zajedničkih revizijskih alata i kontrolnih popisa.
  Zahvaljujući temeljitim administrativnim revizijama i revizijama na licu mjesta utemeljenima na procjeni rizika koje je provela Komisija, u odgovarajućim je godišnjim izvješćima o radu GU-a REGIO i GU-a EMPL Komisija izvijestila o 40 programa u okviru ERDF-a/CF-a i 47 programa u okviru ESF-a/YEI-a za koje je smatrala da je njihova stopa preostale pogreške viša od 2 %. Razlog su tomu pogreške u pisanju, neuspješno otkrivanje poteškoća koje je Komisija uočila tijekom analize godišnjih izvješća o kontroli ili radnih dokumenata revizijskih tijela ili nedovoljni ispravci provedeni na razini države članice.
  Komisija surađuje s predmetnim revizijskim tijelima kako bi se njihov rad poboljšao u budućnosti. |
| --- | --- |

6.42.

Komisija nastavlja blisko surađivati sa svim revizijskim tijelima kako bi osigurala da se postignu očekivani standardi. Takva suradnja obuhvaća razne smjernice o jamstvenim paketima, razradu metodologije za reviziju financijskih instrumenata, tehničke sastanke kako bi se raspravilo o metodološkim pitanjima, razvoj zajedničkih i dogovorenih tehnika uzorkovanja kako bi se osigurale reprezentativne i pouzdane stope pogreške (sveobuhvatne smjernice) te donošenje zajedničkih revizijskih alata i kontrolnih popisa.

Zahvaljujući temeljitim administrativnim revizijama i revizijama na licu mjesta utemeljenima na procjeni rizika koje je provela Komisija, u odgovarajućim je godišnjim izvješćima o radu GU-a REGIO i GU-a EMPL Komisija izvijestila o 40 programa u okviru ERDF-a/CF-a i 47 programa u okviru ESF-a/YEI-a za koje je smatrala da je njihova stopa preostale pogreške viša od 2 %. Razlog su tomu pogreške u pisanju, neuspješno otkrivanje poteškoća koje je Komisija uočila tijekom analize godišnjih izvješća o kontroli ili radnih dokumenata revizijskih tijela ili nedovoljni ispravci provedeni na razini države članice.

Komisija surađuje s predmetnim revizijskim tijelima kako bi se njihov rad poboljšao u budućnosti.

| 6.43. | Kad je riječ o kategorizaciji pogrešaka koje su otkrile države članice i revizori EU-a, Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomke 6.17. i 6.18.
  Komisija se slaže s tim da su potrebna daljnja poboljšanja nekih sustava upravljanja i kontrole kako bi se osiguralo pravodobno otkrivanje i ispravljanje pogrešaka, kao što se navodi u godišnjim izvješćima o radu za 2018. |
| --- | --- |

6.43.

Komisija se slaže s tim da su potrebna daljnja poboljšanja nekih sustava upravljanja i kontrole kako bi se osiguralo pravodobno otkrivanje i ispravljanje pogrešaka, kao što se navodi u godišnjim izvješćima o radu za 2018.

6.44. i 6.45. Komisija je razvila temeljite i detaljne smjernice o uzorkovanju kako bi dodatno pojasnila odredbe članka 127. UZO-a i Uredbe br. 480/2014 te osigurala ujednačenu, dogovorenu i usklađenu provedbu okvira za revizijska tijela. Komisija naglašava da metode uzorkovanja zahtijevaju stručnu prosudbu u različitim fazama postupka, što bi moglo dovesti do različitih procjena različitih dionika.

Komisija će i dalje podržavati tehnički dijalog sa Sudom kako bi osigurala zajednički dogovor i pružila potrebnu sigurnost revizijskim tijelima.

Okvir 6.6
  .

Kad je riječ o slabostima utvrđenima u metodi uzorkovanja upotrijebljenoj za jedan njemački operativni program, Komisija je zaključila da je stopa pogreške proizašla iz primijenjenog pristupa uzorkovanju prihvatljiva, uzimajući u obzir njezine smjernice o uzorkovanju. Međutim, potaknula je revizijsko tijelo da u nadolazećim godinama zamijeni svoju metodu uzorkovanja uzorkovanjem po novčanoj jedinici. To je prihvaćeno i provedeno.

6.46. i 6.47. Komisija pozdravlja poboljšanja koja Sud navodi u odlomku 6.48. u pogledu dokumentacije revizijskih tijela. U skladu s preporukom Suda za 2017. Komisija je osnovala radnu skupinu u kojoj sudjeluje nekoliko revizijskih tijela i Sud u ulozi promatrača. Cilj je uspostaviti zajednički dogovor i postupke u tom području uzimajući u obzir potrebu za odgovarajućom ravnotežom kako bi se osigurali pouzdani i učinkoviti administrativni postupci.

Komisija će nastaviti blisko surađivati s revizorskim tijelima kako bi razmjenom najbolje prakse te revizijskih alata i metodologija, uključujući vlastite kontrolne popise Komisije, riješila pitanja koja je iznio Sud.

| 6.48. | Komisija pozdravlja poboljšanje koje je naveo Sud. Potvrđuje da stalno radi s programskim tijelima i posebno s revizijskim tijelima kako bi ojačala njihov kapacitet da sprječavaju i ispravljaju pogreške te time pridonesu postupku davanja jamstva. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.50. | Komisija primjećuje da je sedam pogrešaka koje je Sud naveo u predmetnom odlomku imalo ograničen utjecaj na stope pogreške o kojima su izvijestila predmetna revizijska tijela u pogledu tih programa. Međutim, i dalje će surađivati s revizijskim tijelima na ispravnom postupanju s pogreškama i njihovu kvantificiranju. |
| --- | --- |

6.50.

Aktivnosti koje Komisija provodi radi dobivanja jamstva i njezino izvješćivanje o stopi preostale pogreške u njezinim godišnjim izvješćima o radu

| 6.51. | Postupci kontrole država članica obuhvaćaju tri programska tijela: upravljačka tijela odgovorna za provjere upravljanja (prva razina zaštite od pogrešaka), tijela za ovjeravanje odgovorna za ovjeravanje zakonitosti i pravilnosti rashoda u računovodstvenoj dokumentaciji uzimajući u obzir sve dostupne rezultate kontrole i revizijska tijela odgovorna za provedbu revizija i davanje revizorskih mišljenja. Glavne uprave u svojim godišnjim izvješćima o radu nakon procjene podnesenih jamstvenih paketa donose zaključke o trima aspektima povezanima s tim kontrolama: djelotvornosti sustava upravljanja i kontrole, prihvatljivosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih rashoda. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.53. | Obje su glavne uprave izvijestile o ključnom pokazatelju uspješnosti u pogledu pravilnosti na temelju provedenih revizija i revizijskih dokaza dostupnih na dan na koji su donijele svoja godišnja izvješća o radu. Najnepovoljniji scenarij procijenjen je primjenom konzervativnih fiksnih stopa na programe u kojima su stope pogreške i dalje bile predmet kontradiktornog postupka, što znači da još nisu bile potvrđene. Najnepovoljniji scenarij obuhvaća i rizike neotkrivenih pogrešaka koje ostaju u dijelu uzorka revizijskih tijela koje Komisija nije revidirala. Obje Glavne uprave nastoje biti transparentne u pogledu objave svih odgovarajućih informacija o operativnim programima u svojim godišnjim izvješćima o radu (Prilog 10.B).
  Kadgod je to bilo moguće, Komisija je uzela u obzir i rezultate rada Suda. Komisija se poslužila razboritim pristupom te upotrijebila najnepovoljniji scenarij za predmetne operativne programe dok je revizija Suda još bila u tijeku i čekao se dovršetak postupka poravnanja kako bi se dobili preliminarni rezultati. |
| --- | --- |

6.53.

Kadgod je to bilo moguće, Komisija je uzela u obzir i rezultate rada Suda. Komisija se poslužila razboritim pristupom te upotrijebila najnepovoljniji scenarij za predmetne operativne programe dok je revizija Suda još bila u tijeku i čekao se dovršetak postupka poravnanja kako bi se dobili preliminarni rezultati.

6.54. i 6.55. Kako bi pridonijele korporativnom izvješćivanju o rashodima za 2018., obje su Glavne uprave procijenile rizik pri plaćanju i pri zaključenju s pomoću najkonzervativnijeg pristupa koji se temelji na potvrđenim stopama preostale pogreške za razdoblje 2016.–2017. Nepotvrđene stope preostale pogreške za razdoblje 2017.–2018. upotrebljavaju se samo ako su veće od potvrđenih stopa za razdoblje 2016.–2017. Komisija naglašava da je u trenutku potpisivanja godišnjih izvješća o radu iznos prijavljenih rashoda u kalendarskoj godini o kojoj se izvješćuje obuhvaćen zadržavanjem 10 % privremenih plaćanja.

| 6.56. | Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 6.14. Smatra da procijenjeni rizik pri plaćanju objavljen u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju vjerno prikazuje rizik u pogledu zakonitosti i pravilnosti relevantnih rashoda u okviru kohezije za 2018., što nije povezano s razdobljem koje je revidirao Sud. |
| --- | --- |

6.56.

| 6.60. | Osim revizija usklađenosti Komisija je 2018. provela i 27 ranih preventivnih revizija sustava u pogledu djelotvornog rada sustava za kontrolu upravljanja i 14 postupaka prikupljanja informacija od revizijskih tijela kako bi revidirala sadržaj godišnjih izvješća o kontroli i odgovorila na pitanja o pregledu dokumentacije. Time se pridonosi postupku davanja jamstva. |
| --- | --- |

6.60.

| 6.62. | Komisija je osmislila svoj sustav davanja jamstva kako bi omogućila glavnim upravama da daju jamstvo za svaki od 419 pojedinačnih operativnih programa, u skladu s njihovim obvezama u svojstvu dužnosnika za ovjeravanje. Taj se model davanja jamstva temelji na troškovno učinkovitom pristupu revizijama u dva koraka: sustavni pregledi dokumentacije svih operativnih programa i dodatne revizije usklađenosti određenih operativnih programa na licu mjesta utemeljene na riziku. Komisija smatra da ima razumno jamstvo za zakonitost i pravilnost povezanih rashoda, osim za programe za koje je prijavila moguće dodatne financijske ispravke (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 6.42.).
  Osim toga, objedinjeni se ključni pokazatelj uspješnosti navodi u godišnjim izvješćima o radu kao ponderirani prosjek svih potvrđenih stopa pogreške. Komisija je izvijestila i o najnepovoljnijem scenariju, uzimajući u obzir sve informacije čija se potvrda i dalje očekuje (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 6.53.). |
| --- | --- |

6.62.

Osim toga, objedinjeni se ključni pokazatelj uspješnosti navodi u godišnjim izvješćima o radu kao ponderirani prosjek svih potvrđenih stopa pogreške. Komisija je izvijestila i o najnepovoljnijem scenariju, uzimajući u obzir sve informacije čija se potvrda i dalje očekuje (vidjeti odgovor Komisije na odlomak 6.53.).

| 6.63. | Za svaku reviziju usklađenosti revizori Komisije procjenjuju u nerevidiranom dijelu uzorka revizijskog tijela rizik od ponavljanja pogrešaka sličnih onima koje su već otkrivene. U tom se slučaju primjenjuju odgovarajuće fiksne stope kako bi se procijenio najnepovoljniji scenarij za stopu preostale pogreške u godišnjim izvješćima o radu (vidjeti odlomak 6.53.). |
| --- | --- |

6.63.

| 6.64. | Nije uvijek moguće svake godine navesti konačnu potvrđenu stopu ukupne preostale pogreške za svaki operativni program. Nekoliko čimbenika može pridonijeti odgodi takve procjene, uključujući kontradiktorne postupke u pogledu Komisijinih revizija usklađenosti ili potrebu za dodatnim provjerama Komisije, što je dopušteno Uredbom do završetka razdoblja u kojem korisnici moraju čuvati popratne dokumente.
  To se dogodilo u slučaju 40 programa GU-a REGIO i 47 programa GU-a EMPL u računovodstvenoj godini 2016./2017., kako je objašnjeno u godišnjim izvješćima o radu za 2018. Na te će programe Komisija primijeniti potrebne dodatne financijske ispravke kako bi stopu preostale pogreške snizila na razinu ispod 2 %. |
| --- | --- |

6.64.

To se dogodilo u slučaju 40 programa GU-a REGIO i 47 programa GU-a EMPL u računovodstvenoj godini 2016./2017., kako je objašnjeno u godišnjim izvješćima o radu za 2018. Na te će programe Komisija primijeniti potrebne dodatne financijske ispravke kako bi stopu preostale pogreške snizila na razinu ispod 2 %.

| 6.66. | Komisija u skladu sa svojim odgovorom na godišnje izvješće Suda za 2016., kad su otkrivene dvije istovjetne pogreške, smatra da je rashod potvrđen pri zaključenju predmetnog paketa u skladu s relevantnim odredbama. |
| --- | --- |

6.66.

| 6.67. | Nakon završnog izvješća o predmetu OLAF-a donesene su financijske preporuke za jedan projekt uključen u mađarski paket za zaključenje. Neovisno o povezanom rashodu, u okviru programa predstavljeno je dovoljno prihvatljivih rashoda da bi se Komisiji omogućio nastavak djelomičnog zaključenja. Nakon izvješća OLAF-a nadležni sud u jednoj od država članica krajem 2018. odbacio je optužnicu protiv ugovaratelja. Istraga u drugoj državi članici i dalje je u tijeku. Komisija će pratiti razvoj događaja u tom predmetu i spriječiti svaki rizik od nepravilnosti u konačnom iznosu. |
| --- | --- |

6.67.

6.68. do 6.70. Odredbe o zaključenju u okviru UZO-a logično obuhvaćaju pitanje određenih rashoda koje je potrebno riješiti pri zaključenju, kao što je poravnanje predujmova uplaćenih u provedene financijske instrumente u odnosu na plaćene predujmove (članak 42. UZO-a). Međutim, većina rashoda za većinu operativnih programa bit će provedena kroz računovodstvenu dokumentaciju i bit će konačna.

Komisija smatra da će pravodobne smjernice biti korisne u pogledu zaključenja operativnog programa 2025. Takvim bi se smjernicama mogao dodatno razjasniti predložak konačnog izvješća o provedbi (članak 142. UZO-a) kako bi se osiguralo da obuhvaća sve odgovarajuće informacije te bi se, kad je riječ o razdoblju 2007.–2013., moglo pojasniti postupanje pri zaključenju u pogledu raznih pitanja, kao što su: poravnanje preostalih predujmova državne potpore (članak 131. stavak 5 UZO-a), prihodi ostvareni nakon dovršetka projekata (članak 61. UZO-a), nedovršeni projekti (članak 2. stavak 14. UZO-a), podjela projekata u faze, ograničavanje konačne isplate EU-a (članak 129. UZO-a).

Zaključak i preporuke

| 6.71. | Komisija je u svojim godišnjim izvješćima o radu za 2018. potpuno transparentno objavila da postoji rizik da stopa pogreške i dalje bude značajna za 40 programa GU-a REGIO i 47 programa GU-a EMPL. Predmetne je programe navela u godišnjim izvješćima o radu za 2018. U skladu s uredbama za razdoblje 2014.–2020. Komisija se obvezala primijeniti potrebne financijske ispravke na te programe, uključujući neto ispravke ako se primjenjuju regulatorni uvjeti.
  Povećanje iznosa potvrđenih rashoda u svim državama članicama i pristup utemeljen na riziku koji Komisija primjenjuje u svojim revizijama usklađenosti objašnjavaju povećanje prosječnih stopa ukupne preostale pogreške navedenih u odgovarajućim godišnjim izvješćima o radu Komisije u odnosu na 2017.
  Međutim, Komisija se ne slaže s procjenom Suda u pogledu triju važnih pogrešaka koje se odnose na razdoblje 2014.–2020. i dviju važnih pogrešaka koje se odnose na razdoblje 2007.–2013. Razlog je tomu različito tumačenje primjenjivih nacionalnih propisa ili propisa EU-a, koje utječe na izračunanu stopu pogreške.
  Komisija upućuje na najnepovoljnije scenarije iz godišnjih izvješća o radu za 2018., za koje smatra da odražavaju razumnu procjenu stope pogreške ako se uzmu u obzir dogovorene pogreške.
  Komisija će nastaviti blisku suradnju s upravljačkim i revizijskim tijelima predmetnih programa kako bi se proveli daljnji koraci u pogledu dogovorenih zaključaka i tijekom vremena osigurala stopa preostale pogreške niža od 2 % za sve programe. Uredbom se Komisiji pružaju svi potrebni nadzorni alati kako bi zaustavila privremena plaćanja ili plaćanje godišnjeg iznosa te kako bi primijenila dodatne financijske ispravke i time tijekom vremena osigurala prihvatljivu stopu preostale pogreške za sve programe. |
| --- | --- |

6.71.

Povećanje iznosa potvrđenih rashoda u svim državama članicama i pristup utemeljen na riziku koji Komisija primjenjuje u svojim revizijama usklađenosti objašnjavaju povećanje prosječnih stopa ukupne preostale pogreške navedenih u odgovarajućim godišnjim izvješćima o radu Komisije u odnosu na 2017.

Međutim, Komisija se ne slaže s procjenom Suda u pogledu triju važnih pogrešaka koje se odnose na razdoblje 2014.–2020. i dviju važnih pogrešaka koje se odnose na razdoblje 2007.–2013. Razlog je tomu različito tumačenje primjenjivih nacionalnih propisa ili propisa EU-a, koje utječe na izračunanu stopu pogreške.

Komisija upućuje na najnepovoljnije scenarije iz godišnjih izvješća o radu za 2018., za koje smatra da odražavaju razumnu procjenu stope pogreške ako se uzmu u obzir dogovorene pogreške.

Komisija će nastaviti blisku suradnju s upravljačkim i revizijskim tijelima predmetnih programa kako bi se proveli daljnji koraci u pogledu dogovorenih zaključaka i tijekom vremena osigurala stopa preostale pogreške niža od 2 % za sve programe. Uredbom se Komisiji pružaju svi potrebni nadzorni alati kako bi zaustavila privremena plaćanja ili plaćanje godišnjeg iznosa te kako bi primijenila dodatne financijske ispravke i time tijekom vremena osigurala prihvatljivu stopu preostale pogreške za sve programe.

| 6.72. | Komisija ističe važnost rada revizijskih tijela na otkrivanju pogrešaka, koji je doveo do iscrpnih revizorskih mišljenja za sve programe, uključujući negativna mišljenja u 11 slučajeva, i znatnih financijskih ispravaka u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji i pri zaključenju.
  Komisija je u odgovarajućim godišnjim izvješćima o radu za 2018. objavila da sedam revizijskih tijela treba provesti daljnja poboljšanja. Na temelju detaljne ocjene Komisije za svako revizijsko tijelo i svaki program smatra se da ostala revizijska tijela dobro rade ili su potrebna samo manja poboljšanja.
  Stoga se Komisija uglavnom oslanja na rad revizijskih tijela, osim kad je riječ o ograničenom broju slučajeva za koje su objavljene odgovarajuće zadrške te su pokrenuti akcijski planovi kako bi se zatražila potrebna poboljšanja. |
| --- | --- |

6.72.

Komisija je u odgovarajućim godišnjim izvješćima o radu za 2018. objavila da sedam revizijskih tijela treba provesti daljnja poboljšanja. Na temelju detaljne ocjene Komisije za svako revizijsko tijelo i svaki program smatra se da ostala revizijska tijela dobro rade ili su potrebna samo manja poboljšanja.

Stoga se Komisija uglavnom oslanja na rad revizijskih tijela, osim kad je riječ o ograničenom broju slučajeva za koje su objavljene odgovarajuće zadrške te su pokrenuti akcijski planovi kako bi se zatražila potrebna poboljšanja.

| 6.73. | Komisija smatra da je uspostavila pouzdan pristup za osiguranje potrebnog razumnog jamstva u pogledu rada sustava upravljanja i kontrole.
  Komisija je osmislila svoj sustav davanja jamstva kako bi omogućila glavnim upravama da daju jamstvo za svaki od 419 pojedinačnih operativnih programa, u skladu s njihovim obvezama u svojstvu dužnosnika za ovjeravanje. Taj se model davanja jamstva temelji na razmjernom i s administrativnog stajališta troškovno učinkovitom pristupu revizijama u dva koraka: sustavni pregledi dokumentacije svih operativnih programa i dodatne revizije usklađenosti određenih operativnih programa na licu mjesta utemeljene na riziku. Komisija smatra da ima razumno jamstvo za zakonitost i pravilnost povezanih rashoda, osim za programe za koje je prijavila moguće dodatne financijske ispravke.
  U godišnjim izvješćima o radu za 2018. Komisija nije navela samo svoju procjenu stope ukupne preostale pogreške, već i najnepovoljnije scenarije (uključujući rezultate revizija Suda ako su dostupni). To je obuhvaćalo i upotrebu fiksnih stopa za neke programe za koje su postojale naznake za to da neke pogreške nisu otkrivene. |
| --- | --- |

6.73.

Komisija je osmislila svoj sustav davanja jamstva kako bi omogućila glavnim upravama da daju jamstvo za svaki od 419 pojedinačnih operativnih programa, u skladu s njihovim obvezama u svojstvu dužnosnika za ovjeravanje. Taj se model davanja jamstva temelji na razmjernom i s administrativnog stajališta troškovno učinkovitom pristupu revizijama u dva koraka: sustavni pregledi dokumentacije svih operativnih programa i dodatne revizije usklađenosti određenih operativnih programa na licu mjesta utemeljene na riziku. Komisija smatra da ima razumno jamstvo za zakonitost i pravilnost povezanih rashoda, osim za programe za koje je prijavila moguće dodatne financijske ispravke.

U godišnjim izvješćima o radu za 2018. Komisija nije navela samo svoju procjenu stope ukupne preostale pogreške, već i najnepovoljnije scenarije (uključujući rezultate revizija Suda ako su dostupni). To je obuhvaćalo i upotrebu fiksnih stopa za neke programe za koje su postojale naznake za to da neke pogreške nisu otkrivene.

| 6.74. | Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 6.56. Smatra da procijenjeni rizik pri plaćanju objavljen u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju vjerno prikazuje rizik u pogledu zakonitosti i pravilnosti relevantnih rashoda u okviru kohezije za 2018., što nije povezano s razdobljem koje je revidirao Sud. |
| --- | --- |

6.74.

| 6.75. | Okvir za kontrolu i jamstvo osmišljen je kako bi se osiguralo da godišnja stopa preostale pogreške ne premaši 2 % ni za jedan program. Komisija je zaključila da to vrijedi za većinu programa (70 %), ali se složila s tim da to još nije slučaj za 30 % svih programa koje je jasno utvrdila u svojim godišnjim izvješćima o radu za 2018. Kad je riječ o tim slučajevima i o potvrđenim slučajevima u kojima je Sud pronašao dodatne pogreške, Komisija će provesti popratne radnje i primijeniti potrebne dodatne financijske ispravke, uključujući neto ispravke ako se primjenjuju uvjeti koje je postavio suzakonodavac.
  Kad je riječ o tim programima, Komisija se slaže da su potrebna daljnja poboljšanja. Upravljačka tijela trebaju ojačati svoje provjere upravljanja, a revizijska tijela svoje revizije kako bi se bolje sprječavale pogreške u nadolazećim računovodstvenim godinama. Komisija će surađivati s odgovarajućim tijelima kako bi se poboljšali njihovi postupci kontrole. |
| --- | --- |

6.75.

Kad je riječ o tim programima, Komisija se slaže da su potrebna daljnja poboljšanja. Upravljačka tijela trebaju ojačati svoje provjere upravljanja, a revizijska tijela svoje revizije kako bi se bolje sprječavale pogreške u nadolazećim računovodstvenim godinama. Komisija će surađivati s odgovarajućim tijelima kako bi se poboljšali njihovi postupci kontrole.

| 6.76. | Kad je riječ o dvjema preporukama iz prethodnih godina u pogledu kojih, prema izvješću Suda, nisu provedene nikakve mjere, Komisija primjećuje sljedeće:






  — | jednu preporuku Komisija nije prihvatila te se stoga nije zahtijevalo poduzimanje mjera; |
| --- | --- | --- |

6.76.

—

jednu preporuku Komisija nije prihvatila te se stoga nije zahtijevalo poduzimanje mjera;

| — | poduzete su mjere u pogledu pojašnjavanja i pojednostavnjenja prihvatljivosti PDV-a u prijedlogu Komisije za pravni okvir za razdoblje nakon 2020. |
| --- | --- |

—

poduzete su mjere u pogledu pojašnjavanja i pojednostavnjenja prihvatljivosti PDV-a u prijedlogu Komisije za pravni okvir za razdoblje nakon 2020.

Vidjeti i odgovor Komisije na Prilog 6.3.

Preporuka 6.1 (Revizijski mehanizmi za programe u okviru inicijative za MSP ove)

Komisija prihvaća ovu preporuku.

| (a) | Revidiranim člankom 40. UZO-a utvrđuje se novi model jamstva koji, konkretno, obuhvaća izvješća o kontroli i izvješća o reviziji vanjskih revizora EIB-a/EIF-a, čiji su modeli odobreni u okviru provedbenog akta.
  EIF je potvrdio da je spreman dobrovoljno proširiti upotrebu novih vrsta izvješća o revizijama na sve programe u okviru Inicijative za MSP-ove. Smatra se da se novim modelom jamstva iz UZO-a i dobrovoljnom provedbom izvješća o reviziji u okviru Inicijative za mala i srednja poduzeća (MSP) postupa u skladu s preporukom. |
| --- | --- |

(a)

EIF je potvrdio da je spreman dobrovoljno proširiti upotrebu novih vrsta izvješća o revizijama na sve programe u okviru Inicijative za MSP-ove. Smatra se da se novim modelom jamstva iz UZO-a i dobrovoljnom provedbom izvješća o reviziji u okviru Inicijative za mala i srednja poduzeća (MSP) postupa u skladu s preporukom.

Preporuka 6.2. (Nepravilno uskraćivanje plaćanja tijela država članica)

Komisija prihvaća ovu preporuku te će poduzeti potrebne korake kako bi osigurala da upravljačka i revizijska tijela obraćaju potrebnu pozornost na usklađenost s člankom 132. UZO-a.

Preporuka 6.3. (Mehanizmi za zaključenje za razdoblje 2014.–2020.)

Komisija sustavno provjerava svaki program prije zaključenja kako bi bila sigurna da je razina nepravilnih rashoda ispod praga značajnosti. Tako će se postupati i s programima za razdoblje 2014.–2020., čija su zaključenja u skladu s Uredbom predviđena za 2025.

| (a) | Komisija prihvaća preporuku te će na temelju iskustva stečenog tijekom provedbe programa za potrebe budućih smjernica o zaključenju upućenih državama članicama utvrditi glavne rizike koji bi mogli utjecati na zaključenje programa za razdoblje 2014.–2020. |
| --- | --- |

(a)

Komisija prihvaća preporuku te će na temelju iskustva stečenog tijekom provedbe programa za potrebe budućih smjernica o zaključenju upućenih državama članicama utvrditi glavne rizike koji bi mogli utjecati na zaključenje programa za razdoblje 2014.–2020.

| (b) | Komisija načelno prihvaća ovaj dio preporuke, ali smatra da izrada takvih smjernica nije hitna zbog regulatornog rasporeda za zaključenje koje je predviđeno za 2025. Osim toga, u takvim smjernicama o zaključenju trebalo bi se uzeti u obzir iskustvo stečeno na temelju provedbe programa. |
| --- | --- |

(b)

Komisija načelno prihvaća ovaj dio preporuke, ali smatra da izrada takvih smjernica nije hitna zbog regulatornog rasporeda za zaključenje koje je predviđeno za 2025. Osim toga, u takvim smjernicama o zaključenju trebalo bi se uzeti u obzir iskustvo stečeno na temelju provedbe programa.

Dio 2. – Procjena uspješnosti projekata

| 6.81. | Komisija primjećuje da ne postoji regulatorni zahtjev u pogledu određivanja pokazatelja rezultata na razini projekta. U uredbama kojima se uređuju fondovi za razdoblja 2007.–2013. i 2014.–2020. pojam „pokazatelji rezultata” spominje se samo u kontekstu prioritetnih osi.
  Dobro osmišljenom intervencijskom logikom, kako je opisana u operativnim programima, jamči se doprinos izlaznih vrijednosti i rezultata na razini projekta postizanju očekivanih rezultata operativnih programa, pri čemu se vodi računa o tome da na njih utječu i vanjski čimbenici. |
| --- | --- |

6.81.

Dobro osmišljenom intervencijskom logikom, kako je opisana u operativnim programima, jamči se doprinos izlaznih vrijednosti i rezultata na razini projekta postizanju očekivanih rezultata operativnih programa, pri čemu se vodi računa o tome da na njih utječu i vanjski čimbenici.

6.82. i 6.83. Komisija primjećuje da su u 95 % ispitanih projekata pokazatelji ostvarenja ili pokazatelji ostvarenja i pokazatelji rezultata bili određeni na razini projekta, u skladu sa zahtjevima uredbi EU-a koje su primjenjive na to rashodovno područje.

Evaluacije učinka isto će tako pomoći u procjeni doprinosa sufinanciranih operacija ciljevima operativnih programa. Komisija smatra da postoji razlika između izravnih rezultata na razini projekta i rezultata koji će se postići na razini operativnih programa.

Komisija primjećuje i da su se zakonodavstvom kojim se uređuje programsko razdoblje 2014.–2020. ojačale intervencijska logika i usmjerenost na rezultate.

| 6.84. | Komisija sa zadovoljstvom primjećuje da su sve države članice u kojima je provedena revizija uspostavile sustave za praćenje kako bi bilježile informacije o uspješnosti. Za razdoblje 2014.–2020. informacije o uspješnosti politike važna su sastavnica bolje usmjerenosti na rezultate, na temelju intervencijske logike i praćenja zajedničkih pokazatelja koji se godišnje prijavljuju Komisiji u okviru godišnjih izvješća o provedbi. |
| --- | --- |

6.84.

| 6.85. | U skladu s nedavnom izmjenom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 480/2014 od revizijskih se tijela sada zahtijeva da u svoje revizije operacija uz revizije sustava uključe i aspekt pouzdanosti podataka o uspješnosti. To će pridonijeti većem jamstvu kvalitete i pouzdanosti podataka o uspješnosti koji su prijavljeni Komisiji. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Komisija je provela ukupno 43 revizije utemeljene na riziku u 17 država članica kako bi procijenila pouzdanost podataka o uspješnosti koje su države članice prijavile. U devet su slučajeva utvrđeni značajni nedostaci. Izdane su preporuke kako bi se poboljšali postupci izvješćivanja i IT sustavi ako je to potrebno te kako bi se ispravili podaci o uspješnosti. Iskustvo stečeno na temelju tih revizija podijeljeno je s programskim tijelima kako bi ih se informiralo o rizicima u pogledu pouzdanosti podataka o uspješnosti i dodatno poboljšalo izvješćivanje. |
| --- | --- |

6.86.

6.87. i 6.88. Važno je podsjetiti na to da se uzorak Suda odnosio na kombinaciju projekata iz razdoblja 2007.–2013. i 2014.–2020., uz znatnu promjenu pristupa uspješnosti i intervencijske logike programa na temelju uredbe za razdoblje 2014.–2020. Stoga prijavljeni rezultati omogućuju ograničeni pregled dosadašnjih posebnih rezultata za razdoblje 2014.–2020.

Međutim, ukupno gledajući, Komisija primjećuje da je 81 % projekata u potpunosti ili djelomično zadovoljilo svoje pokazatelje uspješnosti, pri čemu uzima u obzir da bi se pokazatelji rezultata mogli promijeniti nakon fizičkog zaključenja projekata.

Prilog 6.3 – Praćenje provedbe prijašnjih preporuka

1. preporuka (2015. – mehanizam osmišljavanja i uporabe europskih strukturnih i investicijskih fondova za sljedeće programsko razdoblje)

Komisija naglašava da njezini zakonodavni prijedlozi obuhvaćaju više od 80 mjera za pojednostavnjenje koje su izravno potaknute radom skupine na visokoj razini za postupak pojednostavnjenja, dosadašnjim preporukama Suda i doprinosima drugih dionika.

2. preporuka (2015. – pružiti smjernice državama članicama kako bi se pojednostavnila i izbjegla nepotrebno složena i/ili zahtjevna pravila)

Komisija stalno procjenjuje nacionalna pravila o prihvatljivosti za programe visokog rizika koji su odabrani za revizije na licu mjesta. Revizijska metodologija dovršena je kako bi se osiguralo da revizori Komisije prijavljuju i utvrđena nepotrebno složena nacionalna pravila (prekomjerna regulacija) i primjere dobre prakse. U okviru skupne uredbe Komisija je pružila i dodatne pojednostavnjene mogućnosti financiranja programskim tijelima te osigurala veću pravnu sigurnost tako što je u uredbi odredila stope koje programska tijela mogu izravno iskoristiti kako bi smanjila složenost te pojednostavnila upravljanje i pravila za korisnike i poboljšala pravnu sigurnost za sve.

3. preporuka (2015. – produljenje razdoblja prihvatljivosti za financijske instrumente)

Komisija nije prihvatila preporuku.

1. preporuka (2017. – mehanizmi revizije za instrumente EIB-a/EIF-a)

Komisija smatra da je tu preporuku u potpunosti uzela u obzir u pogledu instrumenata EIB-a/EIF-a izvan programa u okviru Inicijative za MSP-ove. Kad je riječ o operativnim programima u okviru Inicijative za MSP-ove donesenima prije izmjene skupne uredbe, Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 6.36.

2. preporuka (2017. – nadoknada PDV-a za razdoblje nakon 2020.)

Komisija je samo djelomično prihvatila preporuku Suda povezanu s PDV-om. Komisija je predložila da se prihvatljivost PDV-a pojednostavni za sve korisnike, neovisno o javnom/privatnom statusu ili statusu povezanom s PDV-om korisnika za pravni okvir za razdoblje nakon 2020. Komisija je objasnila logiku na kojoj se temelji njezin prijedlog i poteškoće koje bi prouzročila preporuka Suda. (vidjeti odgovor Komisije na preporuku Suda iz godišnjeg izvješća za 2017. i njezine odgovore na odlomke od 6.31. do 6.35 iz godišnjeg izvješća za 2015.)

3. preporuka (2017. – provjera aktivnosti revizijskih tijela)

Komisija provodi mjere na temelju svih preporuka Suda u pogledu nadzora aktivnosti revizijskih tijela i pružanja potpore tim aktivnostima te je dala dodatne smjernice za postupanje s predujmovima financijskih instrumenata, predujmovima državnih potpora, revizijskim kontrolnim popisima i revizijskom dokumentacijom.

6. preporuka (2017. – dostatne provjere revizijskih tijela kako bi se mogli donijeti zaključci u okviru godišnjih izvješća o radu koja se objavljuju u godini nakon prihvaćanja računovodstvene dokumentacije)

Komisija podsjeća na to da je samo djelomično prihvatila ovu preporuku s obzirom na to da objektivne poteškoće povezane s kontradiktornim postupkom u pogledu njezinih revizija i pravni zahtjevi u pogledu dodatnih kontrola nakon prihvaćanja računovodstvene dokumentacije ne omogućavaju da se uvijek donese konačan zaključak o svim prijavljenim stopama pogreške u jednoj godini. Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 6.64. Međutim, Komisija je uzela u obzir nacrt rezultata svoje revizije u ocjeni ključnog pokazatelja uspješnosti 5, kao što je navedeno u odgovarajućim godišnjim izvješćima o radu. Stoga Komisija smatra da je većim dijelom provela ovu preporuku.

Poglavlje 7. – Prirodni resursi

Odgovori Komisije na Godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Dio 1.: Pravilnost transakcija

| 7.8. | Komisija primjećuje da se 98 % rashoda navedenih u ovom poglavlju odnosi na rashode u okviru ZPP-a, za koje je Komisija utvrdila stopu pogreške od 2,15 %, koja je objavljena u godišnjem izvješću o radu Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj (GU AGRI) za 2018. Stopa pogreške koju je utvrdila Komisija i dalje se smanjuje. |
| --- | --- |

7.8.

Komisija pozdravlja činjenicu da je stopa pogreške za rashode u okviru ZPP-a koju je utvrdila Komisija u skladu sa zaključcima Suda.

Komisija smatra da je rizik za proračun EU-a primjereno obuhvaćen korektivnim kapacitetom, koji uključuje neto financijske ispravke i povrate ostvarene od korisnika. Korektivni kapacitet naveden u godišnjem izvješću o radu Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj za 2018. iznosio je 1,90 % relevantnih rashoda u okviru ZPP-a. Stoga je konačni rizični iznos procijenjen na 0,25 % relevantnih rashoda u okviru ZPP-a.

| 7.11. | Komisija je vrlo zadovoljna nalazom Suda da u izravnim plaćanjima iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), koja su u financijskoj godini 2018. iznosila 41,5 milijardi EUR, nije bilo značajnih pogrešaka. Komisija je procijenila stopu pogreške za izravna plaćanja na 1,83 % (vidjeti godišnje izvješće o radu GU-a AGRI za 2018.). To je u skladu sa zaključkom Suda. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.14. | Komisija pozdravlja procjenu Suda da u 77 transakcija nije bilo pogrešaka i da se pri izravnim plaćanjima poljoprivrednicima javlja manji rizik od pogreške. Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 7.11. |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | Komisija smatra da je nemoguće izbjeći manje pogreške uz razumne troškove. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.17. | Komisija pozdravlja pozitivnu procjenu Suda o ulozi sustava za identifikaciju zemljišnih parcela u sprječavanju i smanjenju stopa pogreške. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Komisija cijeni i procjenu Suda u pogledu zahtjeva za geoprostornu potporu, koji Komisija smatra važnim alatom u sprječavanju pogrešaka i pojednostavnjenju postupaka za poljoprivrednike i agencije za plaćanja. Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 7.17. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | Komisija primjećuje da u Prilogu 7.2. pregled transakcija Suda nije smjernica za relativnu stopu pogreške u državama članicama u uzorku. Komisija ističe da su podrobne informacije o rezultatima revizija Komisije i država članica za svaku pojedinu državu članicu navedene u godišnjim izvješćima o radu i tehničkim prilozima koje su izradili odjeli Komisije koji u okviru podijeljenog upravljanja upravljaju sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

7.19.

Okvir 7.3.

O
  slučaju iz Estonije
  : Komisija primjećuje da je transakcija kada je plaćena u financijskoj godini 2018. bila zakonita i pravilna i da su ispunjeni svi uvjeti prihvatljivosti. Izmjene u strukturi poljoprivrednih gospodarstava poduzete su nakon što su kontrole agencija za plaćanja pravilno provedene i nakon što je izvršeno plaćanje. Nadalje, nakon najave posjeta Suda, korisnik je ispravio pogrešku dodavanja drugog člana u upravni odbor, zbog čega su estonska tijela ocijenila plaćanje prihvatljivim.

O
  slučaju iz Italije
  : Kao i u prethodno opisanom slučaju, Komisija isto tako primjećuje da je transakcija kada je plaćena u financijskoj godini 2018. bila zakonita i pravilna i da su ispunjeni svi uvjeti prihvatljivosti. Budući da su se uvjeti promijenili nakon što je plaćanje izvršeno, donesena je odluka o povratu isplaćenog iznosa. Komisija shvaća i da talijanska tijela primjenjuju postupke putem kojih su mogli izvršiti povrat isplaćenog iznosa prije završnog plaćanja čak i bez posjete Suda.

| 7.26. | Na ribarstvo, okoliš i klimatsku politiku troši se 2 % potrošenih sredstava u području „Prirodni resursi”, a upravljački i kontrolni sustavi razlikuju se od onih za rashode u okviru ZPP-a.
  Komisija u okviru ciklusa kontrole primjećuje da su nacionalna tijela već ispravila ili još mogu ispraviti pogreške koje se odnose na pitanja administrativne prirode koja je utvrdio Sud u svrhu zaštite proračuna EU-a. |
| --- | --- |

7.26.

Komisija u okviru ciklusa kontrole primjećuje da su nacionalna tijela već ispravila ili još mogu ispraviti pogreške koje se odnose na pitanja administrativne prirode koja je utvrdio Sud u svrhu zaštite proračuna EU-a.

| 7.31. | Komisija pozdravlja pozitivnu procjenu Suda o dosljednosti metodologije koju primjenjuje GU AGRI. |
| --- | --- |

7.31.

7.32. i okvir 7.6.
  Rad tijela za ovjeravanje u vezi sa zakonitosti i pravilnosti rashoda uključen je u ukupnu stopu pogreške za ZPP od 2,15 %. To znači da u više od 97 % rashoda u okviru ZPP-a nema pogrešaka (vidjeti godišnje izvješće o radu GU-a AGRI za 2018.) i da su tijela za ovjeravanje znatno pridonijela izgradnji jamstva i preventivnom smanjenju pogrešaka u državama članicama.

Jamstvo u okviru ZPP-a izgrađeno je na temelju kontrola akreditiranih agencija za plaćanje, rada tijela za ovjeravanje i vlastitih revizija GU-a AGRI. Kako bi se mogao pouzdati u rad tijela za ovjeravanje prilikom izgradnje jamstva, GU AGRI tijekom godine neprekidno prati i procjenjuje rad tijela za ovjeravanje brojnim revizijama u raznim tijelima za ovjeravanje te godišnjim financijskim poravnanjem za sva tijela za ovjeravanje (vidjeti i okvir 1.10. ovog godišnjeg izvješća Suda).

7.32. Prva alineja GU AGRI smatra da je metodologija uzorkovanja tijela za ovjeravanje općenito u skladu sa smjernicama Komisije i da daje statistički valjane rezultate. Tijelima za ovjeravanje izdane su preporuke o tome kako poboljšati uzorkovanje, ali njihovi uzorci i ekstrapolirane pogreške smatraju se reprezentativnima. Komisija je samo u trima statističkim skupovima koji se odnose na tri tijela za ovjeravanje naišla na probleme u pogledu uzorkovanja koji bi mogli narušiti statističku reprezentativnost uzoraka tijela za ovjeravanje.

7.32. Druga alineja Komisija smatra da je, iako rad tih devet tijela za ovjeravanje pruža određeno jamstvo, ipak potrebno poboljšati te ponovne provjere prihvatljivosti tijela za ovjeravanje. Čak i u slučaju da je rad tijela za ovjeravanje donekle nedostatan, to ne znači da je rad agencija za plaćanje nedostatan ili nepouzdan.

| 7.33. | Komisija se svakako pouzda u rad tijela za ovjeravanje i služi se njihovim radom kako je prikazano u godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI za 2018. Rezultati tijela za ovjeravanje mogli bi se uzeti u obzir u većoj mjeri pri izračunu usklađene stope pogreške GU-a AGRI za financijsku godinu 2018., što je rezultat veće pouzdanosti u odnosu na financijsku godinu 2017.

  Nadalje, kao što je vidljivo iz godišnjeg izvješća o radu GU-a AGRI za 2018., Komisija procjenjuje zakonitost i pravilnost rada tijela za ovjeravanje po statističkom skupu, zbog čega se Komisija može pouzdati u jedan statistički skup (ili više njih) dok se drugi može smatrati manje pouzdanim. Zaključci iz okvira 7.6. obuhvaćaju samo određene statističke skupove: Komisija se u okviru svoje detaljne procjene može pouzdati u rad tih tijela za ovjeravanje u pogledu drugih statističkih skupova. |
| --- | --- |

7.33.

Nadalje, kao što je vidljivo iz godišnjeg izvješća o radu GU-a AGRI za 2018., Komisija procjenjuje zakonitost i pravilnost rada tijela za ovjeravanje po statističkom skupu, zbog čega se Komisija može pouzdati u jedan statistički skup (ili više njih) dok se drugi može smatrati manje pouzdanim. Zaključci iz okvira 7.6. obuhvaćaju samo određene statističke skupove: Komisija se u okviru svoje detaljne procjene može pouzdati u rad tih tijela za ovjeravanje u pogledu drugih statističkih skupova.

Komisija prati tijela za ovjeravanje kako bi osigurala stalno poboljšanje njihova rada.

| 7.34. | Komisija naglašava da je u godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI za 2018. (vidjeti stranicu 92. priloga godišnjem izvješću o radu) rad tijela za ovjeravanje uzet u obzir u većoj mjeri nego prethodnih godina. Za stopu pogreške u godišnjem izvješću o radu vidjeti odgovore Komisije na odlomke 7.8. i 7.35. |
| --- | --- |

7.34.

| 7.35. | Komisija smatra da su zaključci Suda u skladu sa stopama pogreške navedenima u godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI (vidjeti odgovore Komisije na odlomke 7.8. i 7.11.). Stopa pogreške koju je Komisija procijenila za ukupne rashode u okviru ZPP-a blizu je praga značajnosti (2,15 %). Komisija isto tako smatra da je rizik za proračun EU-a primjereno obuhvaćen korektivnim kapacitetom, koji uključuje neto financijske ispravke i povrate ostvarene od korisnika. Korektivni kapacitet naveden u godišnjem izvješću o radu Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj za 2018. iznosio je 1,90 % relevantnih rashoda u okviru ZPP-a. Stoga je konačni rizični iznos procijenjen na 0,25 % relevantnog rashoda u okviru ZPP-a, što je znatno ispod praga značajnosti. |
| --- | --- |

7.35.

Zaključak

| 7.37. | Komisija pozdravlja rezultat Suda prema kojem stopa pogreške za izravna plaćanja nije značajna, što je u skladu sa stopom pogreške utvrđenom u godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI za 2018. (1,83 %). Komisija primjećuje da, s obzirom na to da su ove godine pogreške utvrđene i u područjima obuhvaćenima naslovom 2. VFO-a izvan okvira ZPP-a (vidjeti odlomak 7.26.), nije moguće izravno uspoređivati stopu pogreške Suda za predmetno poglavlje sa stopom pogreške u okviru ZPP-a. Vidjeti odgovore Komisije na odlomke 7.35., 7.11. i 7.8. |
| --- | --- |

7.37.

| 7.38. | Komisija je vrlo zadovoljna time što je zaključak revizije koju je proveo Sud u skladu s rizikom u trenutku plaćanja navedenim u godišnjem izvješću o upravljanju proračunom EU-a i o njegovu izvršenju i godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI za 2018. Te su niske stope pogreške (vidjeti odlomak 7.35.) dostatno jamstvo za izjavu o jamstvu glavnog direktora GU-a AGRI. |
| --- | --- |

7.38.

| 7.40. | Komisija aktivno prati cjelovitost i brzu provedbu korektivnih akcijskih planova koje su pripremile države članice te će i dalje zahtijevati podnošenje takvih akcijskih planova kad god se utvrde ozbiljni nedostaci. Komisija nastavlja pratiti i procjenjivati kvalitetu rada tijela za ovjeravanje te davati potrebne smjernice. |
| --- | --- |

7.40.

Dio 2.: Uspješnost

| 7.53. | Sve se mjere ZPP-a prate prema odgovarajućim pokazateljima ostvarenja te se u skladu s tim podnosi izvješće, no procjena učinaka podliježe evaluaciji. Ta se procjena temelji na odgovarajućim evaluacijskim pitanjima za koja su pokazatelji zajedničkog okvira ZPP-a za praćenje i evaluaciju (ZOPE) samo alat koji će se dopuniti drugim podacima. Većina od 35 ispitanih mjera odnosi se na plaćanja područjima s prirodnim ograničenjima ili ostalim posebnim ograničenjima (mjera 13.), koja su zapravo oblik potpore dohotku, dok su pokazatelji rezultata obnavljanja, očuvanja i poboljšanja ekosustava usmjereni na poboljšanje poljoprivrednih praksi. Brojem i definicijom zajedničkih pokazatelja za razdoblje 2014.–2020. morali su se uzeti u obzir troškovna učinkovitost sustava i prihvatljivo administrativno opterećenje za države članice. |
| --- | --- |

7.53.

| 7.55. | Učinkovitost i djelotvornost programa ruralnog razvoja procijenit će se putem proširenih evaluacija za koje su pokazatelji u okviru ZOPE-a samo jedan alat koji će se dopuniti drugim podacima kako bi se odgovorilo na evaluacijska pitanja povezana s pojedinačnim žarišnim područjima. |
| --- | --- |

7.55.

| 7.56. | Na potporu mladim poljoprivrednicima koji pokreću poslovanje primjenjuju se minimalni zahtjevi povezani s vještinama i osposobljavanjem, čime se podupire cilj olakšavanja ulaska (mladih) poljoprivrednika s odgovarajućom izobrazbom u sektor poljoprivrede.
  Dok potpora omogućuje praćenje njezina učinka na ciljno stanovništvo, za procjenu učinaka potpore na generacijsku obnovu provodi se evaluacija. |
| --- | --- |

7.56.

Dok potpora omogućuje praćenje njezina učinka na ciljno stanovništvo, za procjenu učinaka potpore na generacijsku obnovu provodi se evaluacija.

| 7.57. | Indikatori uspješnosti ne mogu se osmisliti na način da obuhvaćaju sva plaćanja. |
| --- | --- |

7.57.

| 7.58. | Cilj je pokazatelja rezultata pratiti željene učinke mjera. Oni su, koliko je to moguće, definirani u postocima jer se time omogućuje, među ostalim, mjerenje udjela ciljanog stanovništva koje prima potporu. Pokazatelji učinka mjere učinak intervencija politike na dugoročnijoj osnovi i izvan okvira neposrednih učinaka.
  Kako bi bilo moguće procijeniti je li potpora na učinkovit način pridonijela žarišnom području, potrebno je odvojiti učinak politike od drugih čimbenika koji utječu na procjenu (kontekstualne činjenice, druge povezane politike itd.). Potrebno je izmjeriti takozvane „neto učinke”. To se najčešće provodi putem evaluacija. |
| --- | --- |

7.58.

Kako bi bilo moguće procijeniti je li potpora na učinkovit način pridonijela žarišnom području, potrebno je odvojiti učinak politike od drugih čimbenika koji utječu na procjenu (kontekstualne činjenice, druge povezane politike itd.). Potrebno je izmjeriti takozvane „neto učinke”. To se najčešće provodi putem evaluacija.

| 7.59. | Uistinu, cijelo bi stanovništvo općine u kojoj je mjera provedena moglo imati koristi od mjere, npr. neće svi stanovnici općine biti voljni upotrebljavati novu uslugu/infrastrukturu. Međutim, ako to budu htjeli, usluga/infrastruktura bit će dostupna. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Šest pokazatelja rezultata temelji se na istraživanjima uzoraka provedenima u svakoj od država članica. Iako su opće smjernice izdane nakon početka provedbe projekta, ipak su bile dostupne na vrijeme za provedbu istraživanja. |
| --- | --- |

7.60.

| 7.62. | Glavna je svrha izravnih plaćanja mladim poljoprivrednicima da pridonose ostvarenju posebnog cilja „ pridonošenja dohotku poljoprivrednih gospodarstava i ograničavanja promjenjivosti prihoda poljoprivrednih gospodarstava uz što manje narušavanje trgovine”, što je i glavna svrha svih izravnih plaćanja.
  Poljoprivredna gospodarstva s manje osjetljivim dohotkom svakako su u boljem položaju da ulažu i postanu konkurentnija. To je posebno relevantno za mlade poljoprivrednike koji su nedavno osnovali poljoprivredno gospodarstvo. Osim toga, jačanje potpore tim mladim poljoprivrednicima koji su nedavno osnovali poljoprivredno gospodarstvo pridonosi i poticanju generacijske obnove u poljoprivredi.
  Predmetni su pokazatelji rezultata stoga ponajprije „ udio izravne potpore u dohotku od poljoprivrede” i „ promjenjivost dohotka poljoprivrednih gospodarstava”. |
| --- | --- |

7.62.

Poljoprivredna gospodarstva s manje osjetljivim dohotkom svakako su u boljem položaju da ulažu i postanu konkurentnija. To je posebno relevantno za mlade poljoprivrednike koji su nedavno osnovali poljoprivredno gospodarstvo. Osim toga, jačanje potpore tim mladim poljoprivrednicima koji su nedavno osnovali poljoprivredno gospodarstvo pridonosi i poticanju generacijske obnove u poljoprivredi.

Predmetni su pokazatelji rezultata stoga ponajprije „ udio izravne potpore u dohotku od poljoprivrede” i „ promjenjivost dohotka poljoprivrednih gospodarstava”.

| 7.63. | Komisija smatra da je udio područja obuhvaćenih mjerama ekologizacije relevantan pokazatelj jer kvantificira područja obuhvaćena mjerama ekologizacije, što je važan element njegove učinkovitosti. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Komisija je zatražila od država članica da dostave podatke o uporabi izuzeća koje se posebno odnosi na uporabu zemljišta na ugaru prijavljenog kao „ ekološki značajna površina”. Međutim, s obzirom na kvalitetu dostavljenih podataka, nije se mogla dobiti dovoljno pouzdana/sveobuhvatna slika o uporabi izuzeća. |
| --- | --- |

7.64.

Zaključak i preporuke

| 7.65. | Komisija pozdravlja procjenu Suda da se većinom poduzetih mjera ruralnog razvoja postiglo očekivano ostvarenje.
  Korištenje pojednostavnjenim mogućnostima financiranja za mjere koje nisu povezane s površinom ili životinjama mogućnost je koja je dopuštena Uredbom i za koju se države članice mogu odlučiti na dobrovoljnoj osnovi. Međutim, Komisija primjećuje da se korištenje pojednostavnjenim mogućnostima financiranja postupno povećavalo tijekom programskog razdoblja. |
| --- | --- |

7.65.

Korištenje pojednostavnjenim mogućnostima financiranja za mjere koje nisu povezane s površinom ili životinjama mogućnost je koja je dopuštena Uredbom i za koju se države članice mogu odlučiti na dobrovoljnoj osnovi. Međutim, Komisija primjećuje da se korištenje pojednostavnjenim mogućnostima financiranja postupno povećavalo tijekom programskog razdoblja.

| 7.66. | Prijedlog da se uvede model ostvarivanja ciljeva utemeljen na uspješnosti za ZPP nakon 2020. temelji se na trenutačnom ZOPE-u i, unatoč postojanju određenih nedostataka, u njemu se dodatno razvijaju odgovarajući pokazatelji. Komisija je time poboljšala sustav pokazatelja za procjenu izravnih plaćanja, programa ruralnog razvoja i sektorskih programa. Sve su intervencije obuhvaćene pokazateljima ostvarenja i rezultata (pokazateljima rezultata omogućuje se postavljanje ciljeva). Dok se pokazateljima ostvarenja osigurava kvantitativno brojanje intervencija (uglavnom se upotrebljava za poravnanje s obzirom na uspješnost), pokazatelji rezultata odražavaju svrhu i željene učinke intervencija. |
| --- | --- |

7.66.

Preporuka 7.1. (mjerenje uspješnosti ZPP-a i izvješćivanje o njoj)

Komisija prihvaća preporuku.

U Komisijinu Prijedlogu uredbe o utvrđivanju pravila o potpori za novi strateški plan koji izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (COM(2018) 392), Prilogom I. definirani su zajednički pokazatelji učinka, ostvarenja i rezultata ZPP-a. Predloženi pokazatelji rezultata trebali bi služiti: i. utvrđivanju operativnih ciljeva za provedbu relevantnih intervencija obuhvaćenih strateškim planovima u okviru ZPP-a; i ii. praćenju napretka u ostvarenju tih ciljeva. U tom smislu pokazatelji rezultata imaju ključnu ulogu u planiranju politika i praćenju provedbe. Prijedlog Komisije trenutačno je predmet pregovora sa suzakonodavcima (Europskim parlamentom i Vijećem). Komisija će nastojati osigurati da pokazatelji rezultata odražavaju željene učinke intervencija.

Poglavlje 8. – Sigurnost i građanstvo

Odgovori Komisije na Godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Dio 1.: Pravilnost transakcija

| 8.6. | U okviru kontrolnog sustava Komisije poduzete su potrebne preventivne mjere na način da računi za Španjolsku za financijsku godinu 2017. nisu u potpunosti poravnani tijekom poravnavanja računa 2018. Sud je utvrdio istu vrstu pogreške koju je već bilo utvrdilo španjolsko revizorsko tijelo tijekom revizije rashoda. Revizorsko je tijelo provelo reviziju nad 20,35 % povezanih rashoda te izračunalo stopu pogreške od 0,6 %. |
| --- | --- |

8.6.

Okvir 8.2.

Komisija navodi da evidencija nije bila uredno vođena samo u jednoj od ukupno deset sesija (potvrda nije sadržavala sve potrebne informacije ili je bila zastarjela). Španjolska će tijela poduzeti potrebne korake u svrhu poboljšanja izvješća korisnika u sličnim slučajevima.

Sustavom unutarnje kontrole koji je uvela Komisija ta je pogreška već bila otkrivena tijekom revizije revizorskog tijela te je ispravljena postupkom poravnanja računa. Vidjeti i odgovor na odlomak 8.6.

Okvir 8.3.

Komisija će preispitati svoje interne postupke kako bi utvrdila dodatne troškovno učinkovite mjere za ublažavanje rizika od sličnih slučajeva u budućnosti. Komisija ističe da je u ovom slučaju korisnik dobio smjernice za pravilnu provedbu postupka javne nabave. Korisnik je uz završni financijski izvještaj podnio i revizijsku potvrdu o činjeničnim nalazima koju je potpisao ovlašteni revizor. Komisija tijekom pripremnih sastanaka općenito obavješćuje sve korisnike u okviru potprograma „Culture”o pravilima koja se odnose na troškove podugovaranja. U „praktičnim smjernicama za upravljanje projektom”koje je izradila Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA) dane su dodatne smjernice o relevantnim pravilima javne nabave.

Ispitivanje odabranih sustava

Podijeljeno upravljanje FAMI-jem i FUS-om

| 8.8. | Komisija se obvezala pažljivo pratiti provedbu fondova procjenom godišnjih izvješća o provedbi koja podnose države članice i tijekom posjeta u svrhu praćenja.
  U okviru 8.4. prikazan je pozitivan trend povezan s provedbom ukupnih raspoloživih sredstava na razini država članica (14 % provedbe za razdoblje 2014.–2015., 24 % za razdoblje 2014.–2016., 36 % za razdoblje 2014.–2017.). |
| --- | --- |

8.8.

U okviru 8.4. prikazan je pozitivan trend povezan s provedbom ukupnih raspoloživih sredstava na razini država članica (14 % provedbe za razdoblje 2014.–2015., 24 % za razdoblje 2014.–2016., 36 % za razdoblje 2014.–2017.).

| 8.9. | Komisija je zadovoljna time da su sva tijela izradila detaljne postupke koji su općenito bili dostatni za ispunjavanje zahtjeva iz propisa o FAMI-ju i FUS-u. |
| --- | --- |

8.9.

Okvir 8.5.

| (a) | Švedska je poduzela korake za uklanjanje utvrđenih nedostataka kojima će se, kada se pravilno provedu, na zadovoljavajući način riješiti otvorena pitanja utvrđena nalazima. |
| --- | --- |

(a)

Švedska je poduzela korake za uklanjanje utvrđenih nedostataka kojima će se, kada se pravilno provedu, na zadovoljavajući način riješiti otvorena pitanja utvrđena nalazima.

| (b) | Države članice uvele su mjere (revidirani kontrolni popisi i kontrole) kojima će se, kada se pravilno provedu, na zadovoljavajući način riješiti otvorena pitanja utvrđena nalazima. |
| --- | --- |

(b)

Države članice uvele su mjere (revidirani kontrolni popisi i kontrole) kojima će se, kada se pravilno provedu, na zadovoljavajući način riješiti otvorena pitanja utvrđena nalazima.

| (c) | Nacionalna tijela u Njemačkoj već su poduzela mjere za uklanjanje navedenog nedostatka. Komisija je zajedno s nadležnim tijelom u Njemačkoj pratila provedbu najavljenih mjera (ažuriranje internog priručnika). |
| --- | --- |

(c)

Nacionalna tijela u Njemačkoj već su poduzela mjere za uklanjanje navedenog nedostatka. Komisija je zajedno s nadležnim tijelom u Njemačkoj pratila provedbu najavljenih mjera (ažuriranje internog priručnika).

| (d) | Komisija će zajedno s nadležnim tijelom u Belgiji pratiti poduzete mjere za uklanjanje tog nedostatka.
  Kad je riječ o Španjolskoj, Sud je otkrio pogrešku u izračunu pretfinanciranja. To je pogreška u izračunu koja će se ispraviti pri završnom plaćanju za predmetne projekte. Činjenica da konačni iznosi poravnani s računima ne premašuju doprinos EU-a dio je administrativnih i terenskih provjera koje je izvršilo nadležno tijelo. |
| --- | --- |

(d)

Komisija će zajedno s nadležnim tijelom u Belgiji pratiti poduzete mjere za uklanjanje tog nedostatka.

Kad je riječ o Španjolskoj, Sud je otkrio pogrešku u izračunu pretfinanciranja. To je pogreška u izračunu koja će se ispraviti pri završnom plaćanju za predmetne projekte. Činjenica da konačni iznosi poravnani s računima ne premašuju doprinos EU-a dio je administrativnih i terenskih provjera koje je izvršilo nadležno tijelo.

Izravno/neizravno upravljanje FAMI-jem i FUS-om

| 8.11. | Komisija je zadovoljna time da je njezino upravljanje pozivima na podnošenje prijedloga i zahtjevima za bespovratna sredstva djelotvorno. |
| --- | --- |

8.11.

Okvir 8.6.

| (a) | Kašnjenja koja je uočio Sud posljedica su velikog povećanja proračuna kojim upravlja GU HOME i trebala bi se sagledati u širem kontekstu složenog konteksta politika u kojem GU HOME djeluje (migracijska kriza). Prednost se uvijek daje jamstvu o sadržaju i zakonitosti te pravilnosti. Ta su kašnjenja tijekom godina postupno smanjena. |
| --- | --- |

(a)

Kašnjenja koja je uočio Sud posljedica su velikog povećanja proračuna kojim upravlja GU HOME i trebala bi se sagledati u širem kontekstu složenog konteksta politika u kojem GU HOME djeluje (migracijska kriza). Prednost se uvijek daje jamstvu o sadržaju i zakonitosti te pravilnosti. Ta su kašnjenja tijekom godina postupno smanjena.

| (b) | Zbog posebne naravi pomoći za hitne slučajeve u području migracije evaluacijski odbor ne posjeduje uvijek sve potrebne informacije o svakom elementu predložene mjere. U mnogim je slučajevima evaluacijski odbor tek u pripremnoj fazi za bespovratna sredstva s korisnikom razmotrio pitanja kao što su pružanje pokazatelja ostvarenja i ishoda te prihvatljivost određenih troškovnih stavki (među ostalim i jesu li te stavke potrebne za provedbu pojedinačne podaktivnosti ili jesu li razborite). U nekim se slučajevima, kao što je onaj koji je utvrdio Sud, svi planirani konkretni elementi mogu potvrditi tek kada je projekt već u tijeku. |
| --- | --- |

(b)

Zbog posebne naravi pomoći za hitne slučajeve u području migracije evaluacijski odbor ne posjeduje uvijek sve potrebne informacije o svakom elementu predložene mjere. U mnogim je slučajevima evaluacijski odbor tek u pripremnoj fazi za bespovratna sredstva s korisnikom razmotrio pitanja kao što su pružanje pokazatelja ostvarenja i ishoda te prihvatljivost određenih troškovnih stavki (među ostalim i jesu li te stavke potrebne za provedbu pojedinačne podaktivnosti ili jesu li razborite). U nekim se slučajevima, kao što je onaj koji je utvrdio Sud, svi planirani konkretni elementi mogu potvrditi tek kada je projekt već u tijeku.

| (c) | Komisija je te slučajeve obrađivala na način da je primjenjivala opći duh smjernica i načela Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(c)

Komisija je te slučajeve obrađivala na način da je primjenjivala opći duh smjernica i načela Financijske uredbe.

| (d) | Komisija će prilagoditi svoje interne smjernice kako bi se pojasnilo koja je dokumentacija potrebna te u kojim će se slučajevima pregledavati dokumenti i ispitivati postupci korisnika.
  Strategije kontrola Komisije utemeljene su na rizičnosti i njima se uzimaju u obzir dostupni resursi. |
| --- | --- |

(d)

Komisija će prilagoditi svoje interne smjernice kako bi se pojasnilo koja je dokumentacija potrebna te u kojim će se slučajevima pregledavati dokumenti i ispitivati postupci korisnika.

Strategije kontrola Komisije utemeljene su na rizičnosti i njima se uzimaju u obzir dostupni resursi.

Okvir 8.7.

| (a) | Komisija od 2016. prikuplja informacije kako bi ažurirala jedinične troškove utvrđene 2014., no smatra da su dostupni podaci bili nedostatni ili loše kvalitete za novi izračun jediničnih troškova. To znači da su jedinični troškovi za 2014. koji su upotrijebljeni u programima za 2017. i 2018. utemeljeni na najboljim raspoloživim podacima u to vrijeme. |
| --- | --- |

(a)

Komisija od 2016. prikuplja informacije kako bi ažurirala jedinične troškove utvrđene 2014., no smatra da su dostupni podaci bili nedostatni ili loše kvalitete za novi izračun jediničnih troškova. To znači da su jedinični troškovi za 2014. koji su upotrijebljeni u programima za 2017. i 2018. utemeljeni na najboljim raspoloživim podacima u to vrijeme.

| (b) | Komisija će prilagoditi svoje interne smjernice kako bi se pojasnilo koja je dokumentacija potrebna te u kojim će se slučajevima pregledavati dokumenti i ispitivati postupci korisnika.

  Strategije kontrola Komisije utemeljene su na rizičnosti i njima se uzimaju u obzir dostupni resursi. |
| --- | --- |

(b)

Komisija će prilagoditi svoje interne smjernice kako bi se pojasnilo koja je dokumentacija potrebna te u kojim će se slučajevima pregledavati dokumenti i ispitivati postupci korisnika.

Strategije kontrola Komisije utemeljene su na rizičnosti i njima se uzimaju u obzir dostupni resursi.

Zaključak i preporuke

Preporuka 8.1. (Kontrole javne nabave)

Komisija prihvaća preporuku 8.1.

Komisija će prilagoditi svoje interne smjernice kako bi se pojasnilo koja je dokumentacija potrebna te u kojim će se slučajevima pregledavati dokumenti i ispitivati postupci korisnika.

Strategije kontrola Komisije utemeljene su na rizičnosti i njima se uzimaju u obzir dostupni resursi.

Komisija će isto tako naložiti tijelima država članica da postupaju na odgovarajući način u skladu s preporukama Suda.

Dio 2.: Uspješnost

| 8.20. | Uredbe o FAMI-ju i FUS-u uključuju zajedničke pokazatelje, koje države članice navode u godišnjem izvješću o provedbi koje se dostavlja Komisiji. |
| --- | --- |

8.20.

Komisija provjerava vjerodostojnost podataka koje dostavljaju države članice kao dio procjene izvješća i u skladu s preporukama Službe za unutarnju reviziju. Ta procjena vjerodostojnosti podataka o pokazateljima dodatno je formalizirana i uključena u kontrolni popis stavaka za procjenu.

Poglavlje 9. – Globalna Europa

Odgovori Komisije na godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Dio 1. – Pravilnost transakcija

Okvir 9.3. – Uključivanje neprihvatljivih rashoda u zahtjev za povrat troškova

Korisnik je priopćio Komisiji da se u međuvremenu vratio ugovornom partneru, koji je potvrdio da su troškovi prijavljeni Organizaciji Ujedinjenih naroda za industrijski razvoj posljedica pogreške u slanju i da će biti vraćeni na odgovarajući način.

| 9.11. | Kad je riječ o proračunskoj potpori, kriteriji prihvatljivosti temeljito se procjenjuju u fazama osmišljavanja i isplate sredstava u skladu sa smjernicama za proračunsku potporu. U zaključcima Vijeća o proračunskoj potpori iz 2012. navodi se sljedeće: „EU će primijeniti prilagođen i dinamičan pristup prihvatljivosti, pri čemu će se usredotočiti na napredak u provedbi vjerodostojnih i relevantnih strategija reforme sektora”. |
| --- | --- |

9.11.

| 9.12. | Teoretski pristup, kojim se doprinosi Komisije projektima s više donatora objedinjuju s doprinosima drugih donatora predviđen je člankom 155. stavkom 5. Financijske uredbe te će se primjenjivati u svim slučajevima sklapanja sporazuma o delegiranju u kojima su mjeru sufinancirali drugi donatori/organizacije. |
| --- | --- |

9.12.

Studija o stopi preostale pogreške za 2018. koju je izradio GU NEAR

| 9.15. | Komisija smatra da je studija o stopi preostale pogreške primjerena za pružanje jamstva dužnosniku za ovjeravanje na osnovi delegiranja. Sud je u okviru zadnjih dvaju godišnjih izvješća izvršio procjenu metodologije za izračun stope preostale pogreške i ocijenio je primjerenom. Komisija je primijenila sve preporuke Suda u pogledu stope preostale pogreške. |
| --- | --- |

9.15.

| 9.17. | Komisija u kontekstu studije o stopi preostale pogreške ističe da su u slučaju potpunog oslanjanja neispravljene pogreške koje su utvrdili prvotni revizori uzete u obzir pri izračunu stope preostale pogreške u skladu s metodologijom. Slijedom toga, Komisija smatra da je utvrđeni rizik u pogledu neostvarivanja cilja nizak. Usto, u slučaju potpunog oslanjanja na transakcije provode se sljedeći postupci: detaljno ispitivanje prethodno obavljenih kontrola, dokumentiranje rizika preostale pogreške koja nije uklonjena nakon obavljene kontrole, potvrda povrata, po potrebi. |
| --- | --- |

9.17.

| 9.21. | Za godišnje izvješće o radu GU-a DEVCO i studiju o stopi preostale pogreške vidjeti odgovore Komisije na odlomke od 28. do 34. u okviru godišnjeg izvješća o ERF-u. |
| --- | --- |

9.21.

Zaključci i preporuke

| 9.23. | Komisija smatra da dio preporuka za uporabu tablica za provjere koje naručuju korisnici više nije primjenjiv. Novim, revidiranim opisom poslova nastoji se ostvariti isti cilj: poboljšanje kvalitete revizija i provjera rashoda. |
| --- | --- |

9.23.

1. preporuka (Međunarodne organizacije)

Komisija prihvaća preporuku. Komisija će uvesti sustav neposrednog kontakta s međunarodnim organizacijama na središnjoj razini kad god Sud bude ispitivao njihovo djelovanje u okviru uzorka.

2. preporuka (Metodologija za izračun stope preostale pogreške GU-a NEAR)

Komisija prihvaća preporuku.

3. preporuka (Korektivni kapacitet GU-a ECHO)

Komisija prihvaća preporuku.

Dio 2. – Uspješnost

Okvir 9.6. – Poteškoće povezane s uspješnošću koje su utjecale na posjećene projekte

Broj sudionika bio je manji od predviđenog ponajprije zbog klimatskih uvjeta. Element osposobljavanja čini manje od 3,5 % financiranih aktivnosti.

Osim toga, na temelju završnog opisnog i financijskog izvješća, delegacija je procijenila da su se ugovorom postigli pokazatelji na razini općih i posebnih ciljeva (učinak i ishod).

Zbog porasta vodostaja rijeke Save i proglašenja izvanrednog stanja kao odgovora na poplave u vrijeme predviđene vježbe, zajednička demonstracijska vježba morala je biti zamijenjena vježbom koja se temeljila na stvarnim podacima.

Poglavlje 10. – Administracija

Odgovori Europskog parlamenta na godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

| 10.11. | Parlament se slaže da s obzirom na specifičan kontekst (radovi koje je trebalo izvesti u kratkom roku u tadašnjem sigurnosnom okružju i prisutnost malog broja dobavljača za tražene materijale) nadmetanje možda nije provedeno optimalno. Novi okvirni ugovori sklopljeni u tom sektoru s 5 ugovaratelja temelje se na ponovnoj provedbi nadmetanja kako bi se osiguralo primjereno tržišno natjecanje u pogledu cijena. |
| --- | --- |

10.11.

Odgovori Komisije na godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2018.

Pravilnost transakcija

| 10.8. | Komisija je već uspostavila nekoliko mjera za daljnje poboljšanje ažuriranja osobne situacije i upravljanja obiteljskim naknadama. Isto tako, trenutačno provodi kontrolu svih neprijavljenih naknada primljenih iz drugih izvora. |
| --- | --- |

10.8.

10.12 i 10.13. Komisija želi naglasiti da su odabrani postupci povezani sa sigurnošću bili postupci srednje i niže vrijednosti, ispod graničnih vrijednosti iz Financijske uredbe, uz iznimku jednog postupka visoke vrijednosti u kojem nisu utvrđeni problemi.

Komisija uzima u obzir zapažanja u postupcima nabave srednje i niže vrijednosti te želi naglasiti vrlo specifičan kontekst u kojem su provedene aktivnosti, kako je navedeno u odlomku 10.9. Prvo će se, prema potrebi, analizirati priroda nalaza i nedostaci u unutarnjoj kontroli koji su sanirani provedbom prilagođenog akcijskog plana.

Zaključak i preporuke

Preporuka 10.1. (Obiteljske naknade)

Komisija prihvaća preporuku i već je poduzela mjere za daljnje poboljšanje upravljanja obiteljskim naknadama i ažuriranja osobne situacije:

| — | upotreba informatičkog alata SYSPER za lakše i neposredno kodiranje koje obavljaju službenici |
| --- | --- |

—

upotreba informatičkog alata SYSPER za lakše i neposredno kodiranje koje obavljaju službenici

| — | prava koja se dodjeljuju na ograničeno razdoblje ili imaju određeni datum prestanka, čime se omogućuju redovite kontrole |
| --- | --- |

—

prava koja se dodjeljuju na ograničeno razdoblje ili imaju određeni datum prestanka, čime se omogućuju redovite kontrole

| — | proširena komunikacija namjenskim kanalima i razmjene informacija o obvezi službenika da ažuriraju svoje informacije. |
| --- | --- |

—

proširena komunikacija namjenskim kanalima i razmjene informacija o obvezi službenika da ažuriraju svoje informacije.

Osim toga, Komisija provodi postupak ažuriranja svih relevantnih dosjea, koji bi se trebao dovršiti do kraja 2019.

---

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

| 8.10.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 340/269 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 340/269

---

GODIŠNJE IZVJEŠĆE O AKTIVNOSTIMA KOJE SE FINANCIRAJU IZ 8., 9., 10. I 11. EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA (ERF)

(2019/C 340/02)

SADRŽAJ

| ERF – | Godišnje izvješće o aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda (ERF) | 273 |
| --- | --- | --- |

ERF –

| Odgovori Komisije | 295 |
| --- | --- |

Godišnje izvješće o aktivnostima koje se financiraju iz 8., 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda za financijsku godinu 2018.

SADRŽAJ

| Uvod | 1.–5. |
| --- | --- |

| Kratak opis europskih razvojnih fondova | 2.–5. |
| --- | --- |

| Poglavlje I. – Financijsko izvršenje 8., 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda (ERF-a) | 6.–9. |
| --- | --- |

| Poglavlje II. – Izjava Suda o jamstvu u pogledu ERF-ova | I.–37. |
| --- | --- |

| Izjava Suda o jamstvu u pogledu 8., 9., 10. i 11. ERF-a upućena Europskom parlamentu i Vijeću – Izvješće neovisnog revizora | I.–XXI. |
| --- | --- |

| Informacije na kojima se temelji izjava o jamstvu | 10.–37. |
| --- | --- |

| Opseg revizije i revizijski pristup | 10.–14. |
| --- | --- |

| Pouzdanost računovodstvene dokumentacije | 15. |
| --- | --- |

| Pravilnost transakcija | 16.–22. |
| --- | --- |

| Godišnje izvješće o radu i ostali mehanizmi upravljanja | 23.–37. |
| --- | --- |

| Zaključak i preporuke | 38.–41. |
| --- | --- |

| Zaključak | 38.–39. |
| --- | --- |

| Preporuke | 40.–41. |
| --- | --- |

| Poglavlje III. – Uspješnost | 42.–43. |
| --- | --- |

| Prilog I. – | Rezultati ispitivanja transakcija za europske razvojne fondove |
| --- | --- |

Prilog I. –

| Prilog II. – | Plaćanja iz ERF-ova 2018. godine po glavnim regijama |
| --- | --- |

Prilog II. –

| Prilog III. – | Praćenje provedbe prijašnjih preporuka za europske razvojne fondove |
| --- | --- |

Prilog III. –

Uvod

| 1. | U ovom godišnjem izvješću iznose se nalazi Suda za 8., 9., 10. i 11. europski razvojni fond (ERF). U
  okviru 1.
  prikazan je pregled aktivnosti i potrošnje sredstava u tom području za 2018. godinu.






  Okvir 1.


  Europski razvojni fondovi – financijski pregled za 2018. godinu


















  (1) | Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1.
  godišnjeg izvješća Suda o izvršenju proračuna za 2018.). |
| --- | --- | --- |

1.

Okvir 1.

Europski razvojni fondovi – financijski pregled za 2018. godinu

Image 64

Image 65

(1)

Prema usklađenoj definiciji povezanih transakcija (vidjeti odlomak 13.
  priloga 1.1.
  godišnjeg izvješća Suda o izvršenju proračuna za 2018.).

| Izvor: | Sud, na temelju konsolidirane računovodstvene dokumentacije 8., 9., 10. i 11. ERF-a za 2018. i godišnjeg izvješća o radu GU-a DEVCO za 2018. |
| --- | --- |

Izvor:

Sud, na temelju konsolidirane računovodstvene dokumentacije 8., 9., 10. i 11. ERF-a za 2018. i godišnjeg izvješća o radu GU-a DEVCO za 2018.

Kratak opis europskih razvojnih fondova

| 2. | Europski razvojni fondovi, koji su uvedeni 1959. godine, glavni su instrument kojim Europska unija (EU) pruža pomoć namijenjenu razvojnoj suradnji s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (AKP), kao i prekomorskim zemljama i područjima (PZP). Sporazum o partnerstvu potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. na razdoblje od 20 godina („Sporazum iz Cotonoua”) trenutačan je okvir kojim su uređeni odnosi EU-a sa zemljama AKP-a i PZP-ovima. Glavni mu je cilj smanjiti i, u konačnici, iskorijeniti siromaštvo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ERF-ovi imaju nekoliko posebnih obilježja:






  (a) | financiraju ih države članice u skladu sa sustavom doprinosa, odnosno „ključevima raspodjele” koje utvrđuju vlade država članica i Vijeće Europske unije |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

financiraju ih države članice u skladu sa sustavom doprinosa, odnosno „ključevima raspodjele” koje utvrđuju vlade država članica i Vijeće Europske unije

| (b) | pod upravljanjem su Komisije, izvan okvira općeg proračuna EU-a, i Europske investicijske banke (EIB) |
| --- | --- |

(b)

pod upravljanjem su Komisije, izvan okvira općeg proračuna EU-a, i Europske investicijske banke (EIB)

| (c) | zbog međuvladine naravi ERF-ova uloga Europskog parlamenta u njihovu funkcioniranju ograničenija je od one u instrumentima razvojne suradnje financiranima iz općeg proračuna EU-a. Drugim riječima, Europski parlament ne sudjeluje u utvrđivanju i raspodjeli sredstava ERF-ova. Međutim, Europski parlament i dalje je tijelo nadležno za davanje razrješnice, osim za investicijski instrument kojim upravlja EIB i koji stoga nije obuhvaćen opsegom revizije koju Sud provodi (1) (2) |
| --- | --- |

(c)

zbog međuvladine naravi ERF-ova uloga Europskog parlamenta u njihovu funkcioniranju ograničenija je od one u instrumentima razvojne suradnje financiranima iz općeg proračuna EU-a. Drugim riječima, Europski parlament ne sudjeluje u utvrđivanju i raspodjeli sredstava ERF-ova. Međutim, Europski parlament i dalje je tijelo nadležno za davanje razrješnice, osim za investicijski instrument kojim upravlja EIB i koji stoga nije obuhvaćen opsegom revizije koju Sud provodi (1) (2)

| (d) | na ERF-ove se ne primjenjuje načelo jedne godine: sporazumi o ERF-ovima obično se sklapaju na obvezujuće razdoblje od pet do sedam godina, a plaćanja se mogu obavljati i tijekom znatno duljeg razdoblja. |
| --- | --- |

(d)

na ERF-ove se ne primjenjuje načelo jedne godine: sporazumi o ERF-ovima obično se sklapaju na obvezujuće razdoblje od pet do sedam godina, a plaćanja se mogu obavljati i tijekom znatno duljeg razdoblja.

| 4. | ERF-ovima gotovo u potpunosti upravlja Glavna uprava Komisije za međunarodnu suradnju i razvoj (GU DEVCO) (3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rashodi obuhvaćeni ovim izvješćem nastaju primjenom niza različitih metoda (4) u 79 zemalja. |
| --- | --- |

5.

Poglavlje I. – Financijsko izvršenje 8., 9., 10. i 11. europskog razvojnog fonda (ERF-a)

| 6. | Proračun 8. ERF-a (1995. –2000.) iznosio je 12 840 milijuna eura, proračun 9. ERF-a (2000. –2007.) iznosio je 13 800 milijuna eura, a proračun 10. ERF-a (2008–2013.) iznosio je 22 682 milijuna eura. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Unutarnji sporazum o uspostavi 11. ERF-a (5) (2015–2020.) stupio je na snagu 1. ožujka 2015. (6) Ukupna vrijednost 11. ERF-a iznosi 30 506 milijuna eura (7), od čega je 29 089 milijuna eura namijenjeno zemljama AKP-a, a 364,5 milijuna eura PZP-ovima. |
| --- | --- |

7.

| 8. | U
  okviru 2.
  prikazuje se uporaba sredstava iz ERF-ova, tijekom 2018. godine i kumulativno.






  Okvir 2.


  Uporaba sredstava iz ERF-ova na dan 31. prosinca 2018.





















  (u milijunima eura) |
| --- | --- |
| | | Stanje na kraju 2017. | Izvršenje proračuna tijekom financijske godine 2018. (neto) (13) | Stanje na kraju 2018. | |
| | | Ukupni iznos | Stopa izvršenja (9) | 8. ERF (10) | 9. ERF (10) | 10. ERF | 11. ERF (10) | Ukupni iznos | 8. ERF | 9. ERF | 10. ERF | 11. ERF | Ukupni iznos | Stopa izvršenja (9) | |
| | A - | SREDSTVA (8) |

8.

Okvir 2.

Uporaba sredstava iz ERF-ova na dan 31. prosinca 2018.

(u milijunima eura)

Stanje na kraju 2017.

Izvršenje proračuna tijekom financijske godine 2018. (neto) (13)

Stanje na kraju 2018.

Ukupni iznos

Stopa izvršenja (9)

8. ERF (10)

9. ERF (10)

10. ERF

11. ERF (10)

Ukupni iznos

8. ERF

9. ERF

10. ERF

11. ERF

Ukupni iznos

Stopa izvršenja (9)

A -

76 924

– 7

– 40

– 65

126

14

10 378

15 390

21 423

29 747

76 938

| B - | UPORABA |
| --- | --- |

B -

| 1. | Ukupne obveze (11) |
| --- | --- |

1.

65 852

8,6  %

– 4

– 33

– 147

4 332

4 148

10 378

15 358

20 905

23 359

70 000

9,1  %

| 2. | Pojedinačne obveze (12) |
| --- | --- |

2.

59 243

7,7  %

0

16

236

4 687

4 939

10 376

15 305

20 361

18 140

64 182

8,3  %

| 3. | Plaćanja |
| --- | --- |

3.

49 498

6,4  %

0

23

1 076

2 970

4 069

10 375

15 187

18 829

9 176

53 567

7,0  %

| C - | Nepodmirene obveze (B1 – B3) |
| --- | --- |

C -

16 354

2,1  %

3

171

2 076

14 183

16 433

2,1  %

| D - | Raspoloživi saldo (A – B1) |
| --- | --- |

D -

11 072

1,4  %

0

32

518

6 388

6 938

0,9  %

| Izvor: | Europski revizorski sud, na temelju konsolidirane računovodstvene dokumentacije 8., 9., 10. i 11. ERF-a za 2018. Navedenim vrijednostima nije obuhvaćen dio ERF-ova kojim upravlja EIB. |
| --- | --- |

Izvor:

Europski revizorski sud, na temelju konsolidirane računovodstvene dokumentacije 8., 9., 10. i 11. ERF-a za 2018. Navedenim vrijednostima nije obuhvaćen dio ERF-ova kojim upravlja EIB.

| 9. | GU DEVCO nastavio je i tijekom 2018. ulagati napore u smanjenje zastarjelih pretfinanciranja i nepotrošenih sredstava za obveze s ciljnom vrijednošću od 25 % (14) (vidjeti
  okvir 3.
  ).






  Okvir 3.


  Ključni pokazatelji uspješnosti u vezi sa smanjenjem zastarjelih pretfinanciranja, nepotrošenih sredstava za obveze i isteklih ugovora






  GU DEVCO premašio je svoju ciljnu vrijednost smanjivši zastarjela pretfinanciranja za 43,79 % na razini cjelokupnog područja njegove nadležnosti (40,33 % za ERF-ove) i zastarjela nepotrošena sredstva za obveze za 39,71 % (37,10 % za ERF-ove).
  Također je dostigao ciljnu vrijednost postavljenu u okviru ključnog pokazatelja uspješnosti za udio zastarjelih isteklih ugovora (manje od 15 %) ukupno dosegnuvši 13,88 %. Iako predmetna ciljna vrijednost nije postignuta za ERF-ove, zabilježeno je poboljšanje postotka u odnosu na 2017. godinu. Kao i prijašnjih godina, glavni razlog za razliku između ERF-ova i drugih dijelova područja nadležnosti GU-a DEVCO leži u tehničkoj složenosti zaključivanja ugovora u vezi s ERF-ovima za koje postoje neunovčeni nalozi za povrat sredstava. Nakon što je u rujnu 2017. uveden novi postupak GU DEVCO uspješno je smanjio navedeni postotak s 18,75 %, koliko je iznosio 2017., na 17,27 % 2018. godine. |
| --- | --- |

9.

Okvir 3.

Ključni pokazatelji uspješnosti u vezi sa smanjenjem zastarjelih pretfinanciranja, nepotrošenih sredstava za obveze i isteklih ugovora

GU DEVCO premašio je svoju ciljnu vrijednost smanjivši zastarjela pretfinanciranja za 43,79 % na razini cjelokupnog područja njegove nadležnosti (40,33 % za ERF-ove) i zastarjela nepotrošena sredstva za obveze za 39,71 % (37,10 % za ERF-ove).

Također je dostigao ciljnu vrijednost postavljenu u okviru ključnog pokazatelja uspješnosti za udio zastarjelih isteklih ugovora (manje od 15 %) ukupno dosegnuvši 13,88 %. Iako predmetna ciljna vrijednost nije postignuta za ERF-ove, zabilježeno je poboljšanje postotka u odnosu na 2017. godinu. Kao i prijašnjih godina, glavni razlog za razliku između ERF-ova i drugih dijelova područja nadležnosti GU-a DEVCO leži u tehničkoj složenosti zaključivanja ugovora u vezi s ERF-ovima za koje postoje neunovčeni nalozi za povrat sredstava. Nakon što je u rujnu 2017. uveden novi postupak GU DEVCO uspješno je smanjio navedeni postotak s 18,75 %, koliko je iznosio 2017., na 17,27 % 2018. godine.

Poglavlje II. – Izjava Suda o jamstvu u pogledu ERF-ova

Izjava Suda o jamstvu u pogledu 8., 9., 10. i 11. ERF-a upućena Europskom parlamentu i Vijeću – Izvješće neovisnog revizora

Mišljenje

| I. | Sud je obavio reviziju:






  (a) | godišnje računovodstvene dokumentacije 8., 9., 10. i 11. ERF-a, koja se sastoji od bilance, izvještaja o financijskom rezultatu, izvještaja o novčanom toku, izvještaja o promjenama u neto imovini i izvješća o financijskom izvršenju za financijsku godinu koja je završila 31. prosinca 2018. i koju je Komisija odobrila 26. lipnja 2019. te |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

godišnje računovodstvene dokumentacije 8., 9., 10. i 11. ERF-a, koja se sastoji od bilance, izvještaja o financijskom rezultatu, izvještaja o novčanom toku, izvještaja o promjenama u neto imovini i izvješća o financijskom izvršenju za financijsku godinu koja je završila 31. prosinca 2018. i koju je Komisija odobrila 26. lipnja 2019. te

| (b) | zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, za čije je financijsko upravljanje odgovorna Komisija (15). |
| --- | --- |

(b)

zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija, za čije je financijsko upravljanje odgovorna Komisija (15).

Pouzdanost računovodstvene dokumentacije

| Mišljenje o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije









  II. | Prema mišljenju Suda godišnja računovodstvena dokumentacija 8., 9., 10. i 11. ERF-a za godinu koja je završila 31. prosinca 2018. u svim značajnim aspektima vjerno prikazuje financijsko stanje ERF-ova na dan 31. prosinca 2018. te rezultate njihova poslovanja, novčane tokove i promjene u neto imovini za godinu završenu tim danom, u skladu s odredbama Financijske uredbe ERF-a i računovodstvenim pravilima koja se temelje na međunarodno prihvaćenim računovodstvenim standardima za javni sektor. |
| --- | --- |

Mišljenje o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije

II.

Zakonitost i pravilnost transakcija povezanih s računovodstvenom dokumentacijom

Prihodi

| Mišljenje o zakonitosti i pravilnosti prihoda









  III. | Prema mišljenju Suda prihodi povezani s računovodstvenom dokumentacijom za godinu koja je završila 31. prosinca 2018. u svim su značajnim aspektima zakoniti i pravilni. |
| --- | --- |

Mišljenje o zakonitosti i pravilnosti prihoda

III.

Rashodi

| Nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda









  IV. | Prema mišljenju Suda, zbog važnosti pitanja opisanog u odlomku pod naslovom „Osnova za nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda”, u rashodima prihvaćenima u računovodstvenoj dokumentaciji za godinu koja je završila 31. prosinca 2018. postoje značajne pogreške. |
| --- | --- |

Nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda

IV.

Osnova za mišljenje

| V. | Sud provodi reviziju u skladu s međunarodnim revizijskim standardima i etičkim kodeksom Međunarodne federacije računovođa (IFAC) te međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija (INTOSAI). Odgovornosti Suda u skladu s tim standardima i kodeksom podrobnije su opisane u odjeljku ovog izvješća o odgovornostima revizora. Sud je također ispunio zahtjeve u pogledu neovisnosti i postupio u skladu sa svojim etičkim odgovornostima predviđenima Kodeksom etike za profesionalne računovođe Odbora za međunarodne standarde etike za računovođe. Sud prikupljene revizijske dokaze smatra dostatnima i prikladnima da budu osnova za njegovo mišljenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za nepovoljno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda

| VI. | U rashodima evidentiranima za 2018. godinu u okviru 8., 9., 10. i 11. ERF-a postoje značajne pogreške. Stopa pogreške koju je procijenio Sud za rashode prihvaćene u računovodstvenoj dokumentaciji iznosi 5,2 %. |
| --- | --- |

VI.

Ključna revizijska pitanja

| VII. | Ključna revizijska pitanja ona su pitanja koja su, prema stručnoj prosudbi Suda, bila najvažnija za reviziju koju je proveo nad financijskim izvještajima za tekuće razdoblje. Sud je ta pitanja obradio u kontekstu revizije financijskih izvještaja kao cjeline i izražavanja mišljenja o tim izvještajima, ali o tim pitanjima ne izražava zasebno mišljenje. |
| --- | --- |

VII.

Obračunani troškovi

| VIII. | Sud je obavio procjenu obračunanih troškova prikazanih u računovodstvenoj dokumentaciji (vidjeti bilješku 2.8.), koji se sami po sebi u velikoj mjeri temelje na procjenama. Prema procjeni koju je iznijela Komisija prihvatljivi rashodi koji su nastali, ali ih korisnici još nisu prijavili, iznosili su na kraju 2018. godine 5 133 milijuna eura (kraj 2017.: 4 653 milijuna eura). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Sud je ispitao način na koji su izračunane predmetne procjene obračunanih troškova i pregledao uzorak sastavljen od 30 pojedinačnih ugovora kako bi obradio pitanje rizika od pogrešnog prikazivanja tog obračuna. Sud je na temelju obavljene revizije zaključio da su obračunani troškovi priznati u završnoj računovodstvenoj dokumentaciji primjereni. |
| --- | --- |

IX.

Mogući učinak povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije na računovodstvenu dokumentaciju ERF-ova za 2018. godinu

| X. | Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. službeno je obavijestila Europsko vijeće o svojoj namjeri da se povuče iz EU-a. Komisija je 19. ožujka 2018. objavila nacrt sporazuma o povlačenju u kojem je prikazan napredak ostvaren u pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom. U nacrtu sporazuma o povlačenju navodi se da će Ujedinjena Kraljevina ostati stranka u ERF-ovima do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih ERF-ova koji nisu zaključeni te će preuzeti iste obveze kao i države članice u okviru unutarnjeg sporazuma kojim je uspostavljen 11. ERF, kao i obveze koje proizlaze iz prethodnih ERF-ova do njihova zaključenja. |
| --- | --- |

X.

| XI. | U nacrtu sporazuma o povlačenju također stoji da se doprinos Ujedinjene Kraljevine u sredstvima iz projekata u okviru 10. ERF-a ili prethodnih ERF-ova za koja nisu preuzete obveze ili koja su opozvana do dana stupanja na snagu tog sporazuma neće ponovno upotrijebiti. Isto vrijedi i za doprinos Ujedinjene Kraljevine u sredstvima za koja nisu preuzete obveze ili koja su opozvana u okviru 11. ERF-a nakon 31. prosinca 2020. Pregovori o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije i dalje su u tijeku te stoga konačni sadržaj sporazuma još nije potvrđen. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Na temelju toga nema financijskog učinka na računovodstvenu dokumentaciju ERF-ova za 2018. o kojem bi bilo potrebno izvijestiti. Sud zaključuje da računovodstvena dokumentacija ERF-ova od 31. prosinca 2018. točno prikazuje stanje procesa povlačenja na taj dan. |
| --- | --- |

XII.

Odgovornosti uprave

| XIII. | U skladu s člancima 310. – 325. UFEU-a i Financijskom uredbom 11. ERF-a uprava je odgovorna za pripremu i prikazivanje računovodstvene dokumentacije ERF-ova na temelju međunarodno prihvaćenih računovodstvenih standarda za javni sektor te za zakonitost i pravilnost povezanih transakcija. Ta odgovornost uključuje oblikovanje, uspostavu i provedbu unutarnje kontrole koja je važna za pripremu i prikazivanje financijskih izvještaja u kojima nema značajnog pogrešnog prikazivanja zbog prijevare ili pogreške. Komisija snosi krajnju odgovornost za zakonitost i pravilnost transakcija povezanih s računovodstvenom dokumentacijom ERF-ova. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | U pripremi računovodstvene dokumentacije ERF-ova odgovornost je Komisije procijeniti mogućnost ERF-ova da nastave s trajnim poslovanjem, objavljivati informacije o svim relevantnim pitanjima i služiti se računovodstvenim načelom trajnosti poslovanja, osim ako namjerava likvidirati predmetni subjekt ili prestati s poslovanjem, ili ako je prestanak poslovanja jedina realna mogućnost. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisija je odgovorna za nadgledanje procesa ERF-ova za financijsko izvještavanje. |
| --- | --- |

XV.

Odgovornosti revizora u pogledu revizije računovodstvene dokumentacije ERF-ova i povezanih transakcija

| XVI. | Ciljevi su Suda dobiti razumno jamstvo o tome ima li u računovodstvenoj dokumentaciji ERF-ova značajnog pogrešnog prikazivanja i jesu li povezane transakcije zakonite i pravilne te, na temelju provedene revizije, podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću izjavu o jamstvu u pogledu pouzdanosti računovodstvene dokumentacije te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija. Razumno jamstvo visoka je razina jamstva, ali nije garancija da su revizijom otkriveni svi slučajevi u kojima postoji značajno pogrešno prikazivanje ili neusklađenost. Njihov uzrok mogu biti prijevara ili pogreška te se smatraju značajnima ako bi bilo razumno očekivati da bi, pojedinačno ili skupno, mogli utjecati na ekonomske odluke donesene na temelju računovodstvene dokumentacije ERF-ova. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | U skladu s međunarodnim revizijskim standardima i međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija Sud u okviru revizije primjenjuje stručnu prosudbu i zadržava profesionalni skepticizam tijekom čitavog trajanja revizije. Sud također:






  — | utvrđuje i procjenjuje rizike od značajnog pogrešnog prikazivanja u računovodstvenoj dokumentaciji ERF-ova i od značajne neusklađenosti povezanih transakcija s uvjetima iz pravnog okvira ERF-ova do kojih je došlo zbog prijevare ili pogreške. Sud priprema i provodi revizijske postupke kojima se vodi računa o tim rizicima te prikuplja revizijske dokaze koji su dostatni i primjereni da budu osnova za njegovo mišljenje. Slučajeve značajnog pogrešnog prikazivanja ili neusklađenosti koji su uzrokovani prijevarom teže je otkriti nego one koji su uzrokovani pogreškom jer prijevara može podrazumijevati tajno dogovaranje, krivotvorenje, namjerno izostavljanje, pogrešno prikazivanje ili zaobilaženje unutarnje kontrole. Slijedom toga, u takvim je slučajevima rizik od neotkrivanja veći |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

utvrđuje i procjenjuje rizike od značajnog pogrešnog prikazivanja u računovodstvenoj dokumentaciji ERF-ova i od značajne neusklađenosti povezanih transakcija s uvjetima iz pravnog okvira ERF-ova do kojih je došlo zbog prijevare ili pogreške. Sud priprema i provodi revizijske postupke kojima se vodi računa o tim rizicima te prikuplja revizijske dokaze koji su dostatni i primjereni da budu osnova za njegovo mišljenje. Slučajeve značajnog pogrešnog prikazivanja ili neusklađenosti koji su uzrokovani prijevarom teže je otkriti nego one koji su uzrokovani pogreškom jer prijevara može podrazumijevati tajno dogovaranje, krivotvorenje, namjerno izostavljanje, pogrešno prikazivanje ili zaobilaženje unutarnje kontrole. Slijedom toga, u takvim je slučajevima rizik od neotkrivanja veći

| — | stječe uvid u unutarnje kontrole koje su relevantne za reviziju kako bi pripremio primjerene revizijske postupke, ali ne u svrhu izražavanja mišljenja o djelotvornosti unutarnjih kontrola |
| --- | --- |

—

stječe uvid u unutarnje kontrole koje su relevantne za reviziju kako bi pripremio primjerene revizijske postupke, ali ne u svrhu izražavanja mišljenja o djelotvornosti unutarnjih kontrola

| — | obavlja evaluaciju primjerenosti računovodstvenih politika koje je uprava primijenila te razumnosti njezinih računovodstvenih procjena i povezanih objavljenih informacija |
| --- | --- |

—

obavlja evaluaciju primjerenosti računovodstvenih politika koje je uprava primijenila te razumnosti njezinih računovodstvenih procjena i povezanih objavljenih informacija

| — | donosi zaključak o primjerenosti načina na koji se uprava služila računovodstvenim načelom trajnosti poslovanja i, na temelju prikupljenih dokaza, o tome postoji li značajna nesigurnost koja proizlazi iz događaja ili uvjeta kojima bi se ozbiljno mogla ugroziti mogućnost ERF-ova da nastave s trajnim poslovanjem. U slučajevima u kojima Sud zaključi da postoji takva značajna nesigurnost dužan je u svojem revizijskom izvješću skrenuti pozornost na povezane informacije koje su objavljene u računovodstvenoj dokumentaciji ERF-ova ili, ako te informacije nisu objavljene na odgovarajući način, izraziti mišljenje koje nije bezuvjetno. Zaključci Suda temelje se na revizijskim dokazima koji su prikupljeni do datuma sastavljanja izvješća. Ipak, budući događaji ili uvjeti mogu dovesti do toga da predmetni subjekt prestane s trajnim poslovanjem |
| --- | --- |

—

donosi zaključak o primjerenosti načina na koji se uprava služila računovodstvenim načelom trajnosti poslovanja i, na temelju prikupljenih dokaza, o tome postoji li značajna nesigurnost koja proizlazi iz događaja ili uvjeta kojima bi se ozbiljno mogla ugroziti mogućnost ERF-ova da nastave s trajnim poslovanjem. U slučajevima u kojima Sud zaključi da postoji takva značajna nesigurnost dužan je u svojem revizijskom izvješću skrenuti pozornost na povezane informacije koje su objavljene u računovodstvenoj dokumentaciji ERF-ova ili, ako te informacije nisu objavljene na odgovarajući način, izraziti mišljenje koje nije bezuvjetno. Zaključci Suda temelje se na revizijskim dokazima koji su prikupljeni do datuma sastavljanja izvješća. Ipak, budući događaji ili uvjeti mogu dovesti do toga da predmetni subjekt prestane s trajnim poslovanjem

| — | obavlja evaluaciju cjelokupnog prikaza, strukture i sadržaja godišnje računovodstvene dokumentacije, uključujući sve objavljene informacije, te procjenjuje jesu li povezane transakcije i događaji vjerno prikazani u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji. |
| --- | --- |

—

obavlja evaluaciju cjelokupnog prikaza, strukture i sadržaja godišnje računovodstvene dokumentacije, uključujući sve objavljene informacije, te procjenjuje jesu li povezane transakcije i događaji vjerno prikazani u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji.

| XVIII. | Sud obavještava upravu o, među ostalim, planiranom opsegu i vremenskom okviru revizije te važnim nalazima revizije, uključujući nalaze u vezi sa svim znatnim nedostatcima u unutarnjoj kontroli. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Kad je riječ o prihodima, Sud ispituje sve doprinose država članica, kao i uzorak ostalih vrsta prihodovnih transakcija. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Kad je riječ o rashodima, Sud ispituje platne transakcije nakon što su rashodi nastali, evidentirani i prihvaćeni. Tim su ispitivanjem obuhvaćene sve kategorije plaćanja u trenutku njihova izvršenja (osim predujmova). Isplate predujmova ispituju se nakon što primatelj sredstava dostavi dokaze o njihovoj pravilnoj uporabi te nakon što relevantna institucija ili tijelo prihvati te dokaze i obračuna predujam, što se u nekim slučajevima može dogoditi tek u narednim godinama. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Sud među pitanjima koja su bila predmet rasprave s Komisijom utvrđuje ona koja su bila najvažnija za reviziju računovodstvene dokumentacije ERF-ova i koja time čine ključna revizijska pitanja za tekuće razdoblje. Sud ta pitanja opisuje u svojem izvješću, osim ako zakoni ili propisi ne dopuštaju njihovo javno objavljivanje ili ako, što je iznimno rijedak slučaj, Sud utvrdi da određeno pitanje ne bi trebalo objaviti u izvješću jer je razumno očekivati da će povezane nepovoljne posljedice biti veće od koristi za javni interes. |
| --- | --- |

XXI.

11. srpnja 2019.

Klaus-Heiner LEHNE

predsjednik

Europski revizorski sud

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

Informacije na kojima se temelji izjava o jamstvu

Opseg revizije i revizijski pristup

| 10. | Revizijski pristup i metodologija Suda opisuju se u
  prilogu 1.1.
  godišnjem izvješću Suda o izvršenju proračuna za 2018. godinu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Opažanja Suda o pouzdanosti računovodstvene dokumentacije ERF-ova temelje se na financijskim izvještajimastatements (16) 8., 9., 10. i 11. ERF-a, koje je Komisija odobrila u skladu s Financijskom uredbom ERF-a (17), i na izjavi računovodstvenog službenika koju je Sud zaprimio 27. lipnja 2019. Sud je ispitao iznose i objavljene informacije te obavio procjenu primjenjivanih računovodstvenih načela, kao i svih bitnih procjena koje je Komisija obavila i sveukupnog prikaza računovodstvene dokumentacije. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kako bi obavio reviziju pravilnosti transakcija, Sud je ispitao uzorak od 125 transakcija koji je reprezentativan za sva plaćanja u okviru ERF-ova i koji se sastojao od 96 plaćanja koja je odobrilo 19 delegacija EU-a (18) i 29 plaćanja koja je odobrio središnji ured Komisije (19). Budući da je statistički skup nad kojim je Sud obavio reviziju dijelom obuhvaćen studijom GU-a DEVCO o stopi preostale pogreške za 2018. godinu (20), Sud je u uzorak uključio 14 dodatnih transakcija na koje je, nakon usklađivanja, primijenio rezultate (21) te studije. Stoga je uzorak ukupno sadržavao 139 transakcija, što je u skladu s modelom jamstva koji primjenjuje Sud. Ako su u transakcijama otkrivene pogreške, Sud je analizirao relevantne sustave kako bi se utvrdili njihovi nedostatci. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Sud je za 2018. godinu također ispitao sljedeće:






  (a) | sve doprinose država članica i uzorak ostalih vrsta prihodovnih transakcija |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

sve doprinose država članica i uzorak ostalih vrsta prihodovnih transakcija

| (b) | određene sustave kojima se služe GU DEVCO i delegacije EU-a, čime je obuhvaćeno sljedeće: i. ex ante provjere koje su obavili osoblje Komisije, vanjski revizori (koje su angažirali Komisija ili korisnici) ili nadzornici prije nego što su plaćanja izvršena i ii. praćenje i nadzor, s naglaskom na mjere poduzete na temelju vanjskih revizija i na studiju o stopi preostale pogreške koja se spominje u prethodnom dijelu teksta |
| --- | --- |

(b)

određene sustave kojima se služe GU DEVCO i delegacije EU-a, čime je obuhvaćeno sljedeće: i. ex ante provjere koje su obavili osoblje Komisije, vanjski revizori (koje su angažirali Komisija ili korisnici) ili nadzornici prije nego što su plaćanja izvršena i ii. praćenje i nadzor, s naglaskom na mjere poduzete na temelju vanjskih revizija i na studiju o stopi preostale pogreške koja se spominje u prethodnom dijelu teksta

| (c) | pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjem izvješću o radu GU-a DEVCO, usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa, budućih ispravaka i povrata sredstava te prikazivanje tih stavki u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti |
| --- | --- |

(c)

pouzdanost informacija o pravilnosti koje su iznesene u godišnjem izvješću o radu GU-a DEVCO, usklađenost metodologije za procjenu rizičnih iznosa, budućih ispravaka i povrata sredstava te prikazivanje tih stavki u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom EU-a i o njegovoj uspješnosti

| (d) | mjere poduzete u pogledu prijašnjih preporuka Suda. |
| --- | --- |

(d)

mjere poduzete u pogledu prijašnjih preporuka Suda.

| 14. | Kako je navedeno u odlomku 4., većinu instrumenata vanjske pomoći koji se financiraju iz općeg proračuna EU-a i ERF-ova primjenjuje GU DEVCO. Opažanja Suda o sustavima, pouzdanosti godišnjeg izvješća o radu i izjave glavnog direktora za 2018. godinu odnose se na cjelokupno područje nadležnosti GU-a DEVCO. |
| --- | --- |

14.

Pouzdanost računovodstvene dokumentacije

| 15. | Sud je revizijom utvrdio da u računovodstvenoj dokumentaciji nije bilo značajnog pogrešnog prikazivanja. |
| --- | --- |

15.

Pravilnost transakcija

Prihodi

| 16. | U prihodovnim transakcijama ne postoji značajna stopa pogreške. |
| --- | --- |

16.

Plaćanja

| 17. | Prilog I.
  sadržava pregled rezultata ispitivanja transakcija za 125 ispitanih platnih transakcija, od kojih je njih 51 (41 %) sadržavalo pogreške. Na temelju 39 kvantificiranih pogrešaka i usklađenih rezultata studije o stopi preostale pogreške za 2018. (vidjeti odlomak 12.) Sud procjenjuje da stopa pogreške iznosi 5,2 %% (22). Od 39 platnih transakcija u kojima su postojale mjerljive pogreške, njih 9 (23 %) bile su završne transakcije koje su odobrene nakon provedbe svih ex ante provjera. U
  okviru 4.
  nalazi se detaljan prikaz procijenjene stope pogreške za 2018. godinu po vrstama pogreške. U
  okviru 5.
  izneseni su primjeri tih pogrešaka.






  Okvir 4.


  Detaljan prikaz procijenjene stope pogreške po vrstama pogrešaka
















  Izvor: | Europski revizorski sud. |
| --- | --- | --- |

17.

Okvir 4.

Detaljan prikaz procijenjene stope pogreške po vrstama pogrešaka

Image 66

Izvor:

Europski revizorski sud.

| 18. | Kao i prijašnjih godina, Komisija i njezini provedbeni partneri napravili su više pogrešaka u transakcijama povezanima s procjenama programa, bespovratnim sredstvima, ugovorima o doprinosima s međunarodnim organizacijama i sporazumima o delegiranju ovlasti s agencijama za suradnju država članica EU-a nego u drugim oblicima potpore (23). Od 61 ispitane transakcije te vrste, njih 33 (54 %) sadržavalo je mjerljive pogreške koje su činile 62,5 % procijenjene stope pogreške.






  Okvir 5.


  Primjeri mjerljivih pogrešaka u projektnim transakcijama






  (a)   Rashodi koji nisu nastali
  Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila ugovor o doprinosima u vezi s upravljanjem rizikom od prirodnih katastrofa u karipskim zemljama. Ukupna vrijednost ugovora i doprinosa EU-a iznosila je 12,29 milijuna eura. Predmetna međunarodna organizacija provodila je dijelove relevantnog projekta dodjeljivanjem bespovratnih sredstava drugim organizacijama na temelju podugovaranja. Sud je tijekom ispitivanja 10 pojedinačnih rashodovnih stavki utvrdio četiri slučaja u kojima je predmetna međunarodna organizacija predujmove isplaćene drugim organizacijama prijavila kao nastale troškove. Ispitivanje koje je Sud obavio potvrdilo je da te organizacije ili nisu bile počele s projektnim aktivnostima ili ih nisu dovršile, što znači da prijavljeni rashodi (573 494  eura) još nisu bili nastali.
  (b)   Nepostojanje ključne popratne dokumentacije
  Komisija je odobrila sklapanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava s jednom udrugom za provedbu jednog projekta u području kulture i obrazovanja u Belizeu. Ukupna vrijednost ugovora iznosila je 0,5 milijuna eura, pri čemu je najveći mogući doprinos EU-a utvrđen na 0,4 milijuna eura. Komisija je pogrešno prihvatila projektne troškove (360 000  eura) prije nego što je zaprimila završno financijsko izvješće, zahtjev za plaćanje ili izvješće o provjeri rashoda, što nije bilo u skladu sa sklopljenim ugovorom.
  Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila sporazum o upravljanju u vezi s programom smanjenja rizika od katastrofa u zemljama AKP-a. Ukupna vrijednost ugovora i doprinosa EU-a iznosila je 74,5 milijuna eura. Predmetna međunarodna organizacija provodila je dijelove predmetnog projekta isplatom bespovratnih sredstava trećim stranama. Sud tijekom ispitivanja 10 pojedinačnih rashodovnih stavki nije zaprimio popratnu dokumentaciju za dva slučaja u kojima su rashodi koje su ostvarile treće strane (247 497  eura) prijavljeni kao projektni troškovi.
  (c)   Pogreška u području javne nabave (neobrazložena odluka koju je donio odbor za evaluaciju)
  Komisija je s jednom nevladinom organizacijom sklopila ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za provedbu projekta u vezi sa sanitarnim uslugama na Haitiju. Ukupna vrijednost ugovora iznosila je 2,86 milijuna eura, pri čemu je najveći mogući doprinos EU-a utvrđen na 2 milijuna eura. Sud je ispitao 10 pojedinačnih rashodovnih stavki, uključujući završno plaćanje (8 768  eura) za izgradnju sanitarnih čvorova. Predmetna nevladina organizacija raspisala je javni natječaj i ocijenila primljene ponude na temelju tehničkih i financijskih kriterija. Ugovor je bez dodatnih obrazloženja dodijeljen ponuditelju s drugim po redu brojem bodova umjesto ponuditelju koji je imao najveći broj bodova.
  Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila sporazum o doprinosima za potporu upravljanju javnim financijama na Jamajci. Ukupna vrijednost ugovora i doprinosa EU-a iznosila je 5 milijuna eura. Pri nabavi robe (193 700  eura) za projekt predmetna međunarodna organizacija smatrala je samo svoje zemlje članice prihvatljivim dobavljačima. Time je isključen niz zemalja, uključujući određene države članice EU-a, koje bi trebale ispunjavati uvjete prihvatljivosti za projekte financirane sredstvima iz ERF-ova.
  (d)   Neizravni troškovi koji su prijavljeni kao izravni
  Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila sporazum o doprinosima za provedbu projekta za kvalitetnu prehranu u Keniji. Ukupna vrijednost ugovora i doprinosa EU-a iznosila je 19 milijuna eura. Sud je tijekom ispitivanja 10 pojedinačnih rashodovnih stavki utvrdio da su neizravni troškovi partnera međunarodne organizacije (24 278  eura) prijavljeni kao izravni troškovi. Budući da je međunarodna organizacija zatražila povrat za 7 % neizravnih troškova na temelju ukupnih izravnih troškova navedenih u financijskom izvješću, na neizravne troškove partnera bilo je potrebno primijeniti fiksnu stopu koju su dogovorile Komisija i predmetna međunarodna organizacija. |
| --- | --- |

18.

Okvir 5.

Primjeri mjerljivih pogrešaka u projektnim transakcijama

(a)   Rashodi koji nisu nastali

Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila ugovor o doprinosima u vezi s upravljanjem rizikom od prirodnih katastrofa u karipskim zemljama. Ukupna vrijednost ugovora i doprinosa EU-a iznosila je 12,29 milijuna eura. Predmetna međunarodna organizacija provodila je dijelove relevantnog projekta dodjeljivanjem bespovratnih sredstava drugim organizacijama na temelju podugovaranja. Sud je tijekom ispitivanja 10 pojedinačnih rashodovnih stavki utvrdio četiri slučaja u kojima je predmetna međunarodna organizacija predujmove isplaćene drugim organizacijama prijavila kao nastale troškove. Ispitivanje koje je Sud obavio potvrdilo je da te organizacije ili nisu bile počele s projektnim aktivnostima ili ih nisu dovršile, što znači da prijavljeni rashodi (573 494  eura) još nisu bili nastali.

(b)   Nepostojanje ključne popratne dokumentacije

Komisija je odobrila sklapanje ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava s jednom udrugom za provedbu jednog projekta u području kulture i obrazovanja u Belizeu. Ukupna vrijednost ugovora iznosila je 0,5 milijuna eura, pri čemu je najveći mogući doprinos EU-a utvrđen na 0,4 milijuna eura. Komisija je pogrešno prihvatila projektne troškove (360 000  eura) prije nego što je zaprimila završno financijsko izvješće, zahtjev za plaćanje ili izvješće o provjeri rashoda, što nije bilo u skladu sa sklopljenim ugovorom.

Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila sporazum o upravljanju u vezi s programom smanjenja rizika od katastrofa u zemljama AKP-a. Ukupna vrijednost ugovora i doprinosa EU-a iznosila je 74,5 milijuna eura. Predmetna međunarodna organizacija provodila je dijelove predmetnog projekta isplatom bespovratnih sredstava trećim stranama. Sud tijekom ispitivanja 10 pojedinačnih rashodovnih stavki nije zaprimio popratnu dokumentaciju za dva slučaja u kojima su rashodi koje su ostvarile treće strane (247 497  eura) prijavljeni kao projektni troškovi.

(c)   Pogreška u području javne nabave (neobrazložena odluka koju je donio odbor za evaluaciju)

Komisija je s jednom nevladinom organizacijom sklopila ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za provedbu projekta u vezi sa sanitarnim uslugama na Haitiju. Ukupna vrijednost ugovora iznosila je 2,86 milijuna eura, pri čemu je najveći mogući doprinos EU-a utvrđen na 2 milijuna eura. Sud je ispitao 10 pojedinačnih rashodovnih stavki, uključujući završno plaćanje (8 768  eura) za izgradnju sanitarnih čvorova. Predmetna nevladina organizacija raspisala je javni natječaj i ocijenila primljene ponude na temelju tehničkih i financijskih kriterija. Ugovor je bez dodatnih obrazloženja dodijeljen ponuditelju s drugim po redu brojem bodova umjesto ponuditelju koji je imao najveći broj bodova.

Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila sporazum o doprinosima za potporu upravljanju javnim financijama na Jamajci. Ukupna vrijednost ugovora i doprinosa EU-a iznosila je 5 milijuna eura. Pri nabavi robe (193 700  eura) za projekt predmetna međunarodna organizacija smatrala je samo svoje zemlje članice prihvatljivim dobavljačima. Time je isključen niz zemalja, uključujući određene države članice EU-a, koje bi trebale ispunjavati uvjete prihvatljivosti za projekte financirane sredstvima iz ERF-ova.

(d)   Neizravni troškovi koji su prijavljeni kao izravni

Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila sporazum o doprinosima za provedbu projekta za kvalitetnu prehranu u Keniji. Ukupna vrijednost ugovora i doprinosa EU-a iznosila je 19 milijuna eura. Sud je tijekom ispitivanja 10 pojedinačnih rashodovnih stavki utvrdio da su neizravni troškovi partnera međunarodne organizacije (24 278  eura) prijavljeni kao izravni troškovi. Budući da je međunarodna organizacija zatražila povrat za 7 % neizravnih troškova na temelju ukupnih izravnih troškova navedenih u financijskom izvješću, na neizravne troškove partnera bilo je potrebno primijeniti fiksnu stopu koju su dogovorile Komisija i predmetna međunarodna organizacija.

| 19. | Za 10 transakcija koje su izvršile međunarodne organizacije, te organizacije Sudu nisu dostavile ključnu popratnu dokumentaciju u razumnom roku. To je nepovoljno utjecalo na planiranje i provedbu revizijskih aktivnosti Suda. Na primjer, u nekim slučajevima nije bilo moguće posjetiti projekte na terenu (vidjeti
  okvir 6.
  ). Nedostatak suradnje u suprotnosti je s odredbama Ugovora o funkcioniranju EU-a (24), u kojem se utvrđuje da Sud ima pravo na dostavu zatraženih informacija. Sud je u mišljenju br. 10/2018 (25) preporučio Komisiji da razmotri mogućnost dodatnog poticanja međunarodnih organizacija da ispune obvezu dostavljanja potrebne dokumentacije Sudu kako bi mogao dovršiti revizije.






  Okvir 6.


  Nedostatna suradnja međunarodnih organizacija






  Sud je u rujnu 2018. obavijestio Komisiju o namjeri da posjeti Mozambik u svrhu provedbe revizije nad jednim projektom u vezi s opskrbom vode i sanitarnim uslugama koji je provodio Unicef i jednim projektom u vezi sa sigurnošću hrane i sprječavanjem pothranjenosti koji je provodila organizacija „Svjetski program za hranu”.
  U svrhu pripreme revizijskog posjeta i planiranja provjera projekata na terenu Sud je od tih organizacija zatražio da mu dostave potrebnu dokumentaciju o rashodovnim stavkama iz uzorka. Međutim, u oba slučaja Sud je pristup zatraženim informacijama dobio tek nakon što su njegovi revizori u studenome 2018. stigli u Mozambik kako bi započeli s revizijom. Zbog nedostatka suradnje Sud nije mogao posjetiti projekte na terenu. Osim toga, kada su revizori stigli u Mozambik dokumentacija koja je bila dostupna u prostorijama relevantnih organizacija i dalje je bila nepotpuna. Slijedom toga, Sud nije mogao provjeriti postoje li stavke iz uzorka. Nadalje, dio dokumentacije dostavljen je tek nakon posjeta zbog čega je Sud uvelike kasnio s dovršetkom revizijskih aktivnosti.
  Sud je naišao na nedostatak suradnje i u slučaju drugih međunarodnih organizacija kao što su Komisija Afričke unije, Karipska razvojna banka, Program Ujedinjenih naroda za razvoj i Grupa Svjetske banke. |
| --- | --- |

19.

Okvir 6.

Nedostatna suradnja međunarodnih organizacija

Sud je u rujnu 2018. obavijestio Komisiju o namjeri da posjeti Mozambik u svrhu provedbe revizije nad jednim projektom u vezi s opskrbom vode i sanitarnim uslugama koji je provodio Unicef i jednim projektom u vezi sa sigurnošću hrane i sprječavanjem pothranjenosti koji je provodila organizacija „Svjetski program za hranu”.

U svrhu pripreme revizijskog posjeta i planiranja provjera projekata na terenu Sud je od tih organizacija zatražio da mu dostave potrebnu dokumentaciju o rashodovnim stavkama iz uzorka. Međutim, u oba slučaja Sud je pristup zatraženim informacijama dobio tek nakon što su njegovi revizori u studenome 2018. stigli u Mozambik kako bi započeli s revizijom. Zbog nedostatka suradnje Sud nije mogao posjetiti projekte na terenu. Osim toga, kada su revizori stigli u Mozambik dokumentacija koja je bila dostupna u prostorijama relevantnih organizacija i dalje je bila nepotpuna. Slijedom toga, Sud nije mogao provjeriti postoje li stavke iz uzorka. Nadalje, dio dokumentacije dostavljen je tek nakon posjeta zbog čega je Sud uvelike kasnio s dovršetkom revizijskih aktivnosti.

Sud je naišao na nedostatak suradnje i u slučaju drugih međunarodnih organizacija kao što su Komisija Afričke unije, Karipska razvojna banka, Program Ujedinjenih naroda za razvoj i Grupa Svjetske banke.

| 20. | U 9 slučajeva mjerljivih pogrešaka i 8 slučajeva nemjerljivih pogrešaka Komisija je raspolagala s dovoljno informacija da spriječi ili otkrije i ispravi pogreške prije prihvaćanja rashoda. Da je Komisija pravilno upotrijebila sve informacije kojima je raspolagala, procijenjena stopa pogreške bila bi manja za 1,3 postotna boda. Sud je u 5 drugih transakcija utvrdio pogreške koje su vanjski revizori i nadzornici trebali otkriti. Te pogreške čine 1,1 postotni bod procijenjene stope pogreške (26). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Osim toga, 17 transakcija u kojima su postojale mjerljive pogreške (27) već je bilo obuhvaćeno revizijom ili provjerom rashoda. Na temelju informacija iznesenih u izvješćima o reviziji/provjeri u vezi sa stvarno provedenim aktivnostima Sud nije mogao procijeniti jesu li se tim ex ante provjerama pogreške mogle otkriti i ispraviti. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Ispitane transakcije nisu sadržavale pogreške u dvama područjima. Prvo je područje proračunska potpora (28) (devet transakcija obuhvaćenih revizijom), a drugo područje obuhvaća slučajeve u kojima je u projektima s više donatora koje provode međunarodne organizacije primijenjen „teoretski pristup” (devet transakcija obuhvaćenih revizijom). U odlomcima 9.9. – 9.12. poglavlja 9. godišnjeg izvješća Suda o izvršenju proračuna za 2018. navodi se više pojedinosti o značajkama tih područja. |
| --- | --- |

22.

Godišnje izvješće o radu i ostali mehanizmi upravljanja

| 23. | U svakom godišnjem izvješću o radu od 2012. godine nadalje GU DEVCO izrazio je zadršku u pogledu pravilnosti povezanih transakcija. Stoga je donesen akcijski plan za otklanjanje nedostataka u primjeni kontrolnog sustava GU-a DEVCO. |
| --- | --- |

23.

| 24. | U prošlogodišnjem izvješću Suda istaknut je zadovoljavajući napredak u provedbi akcijskog plana za 2016.: deset je mjera dovršeno, dvije su mjere provedene djelomično, a dvije su bile u tijeku. |
| --- | --- |

24.

| 25. | U okviru akcijskog plana za 2017. GU DEVCO nastavio je ulagati napore u smanjenje stope pogreške poduzimanjem mjera usmjerenih na trenutačna ili prethodno utvrđena visokorizična područja: sredstva pod neizravnim upravljanjem preko međunarodnih organizacija i bespovratna sredstva pod izravnim upravljanjem. Istodobno je nekoliko mjera bilo povezano s uvođenjem izmjena radi usklađivanja s novom Financijskom uredbom, pri čemu je neke od tih mjera bilo potrebno prenijeti u sljedeću godinu zbog kasnog donošenja same uredbe. Do travnja 2019. dovršeno je devet mjera, jedna je provedena djelomično, a četiri su bile u tijeku. |
| --- | --- |

25.

| 26. | U akcijski plan za 2018. dodane su dvije nove ciljane mjere kako bi se uzela u obzir potreba za pojašnjenjem i promicanjem pojednostavnjenih mogućnosti financiranja i financiranja na temelju rezultata uvedenog novom Financijskom uredbom. Jedna je mjera koja je prethodno uvedena radi pojašnjenja postupaka dodjele bespovratnih sredstava preformulirana, a jedna je druga usmjerena na procjene temeljnih aspekata (tzv. „stupova”) koje provode međunarodne organizacije razdvojena na tri zasebne mjere. Akcijski plan za 2018. sadržavao je ukupno 13 mjera, od kojih je sedam mjera preneseno iz prijašnjih godina, njih četiri se nadovezivalo na mjere iz prijašnjih godina, a dvije su bile nove. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Okosnicu kontrolnog sustava GU-a DEVCO čine ex ante provjere koje se provode prije prihvaćanja rashoda čiji povrat korisnici potražuju. I ove godine učestalost pronađenih pogrešaka, uključujući i one u konačnim zahtjevima za povrat nad kojima su provedene ex ante vanjske revizije i provjere rashoda, upućuje na nedostatke u tim provjerama. |
| --- | --- |

27.

Studija o stopi preostale pogreške za 2018. godinu

| 28. | GU DEVCO proveo je 2018. godine sedmu studiju o stopi preostale pogreške kako bi procijenio stopu pogrešaka koje nisu otkrivene unatoč svim provjerama koje je uprava provela da spriječi, otkrije i ispravi pogreške u svim područjima njegove nadležnosti (29). Stopa preostale pogreške koja je procijenjena u sklopu studije treću je godinu zaredom bila niža od praga značajnosti od 2 % koji je odredila Komisija (30). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Studija o stopi preostale pogreške nije postupak izražavanja jamstva ni revizija, već se njezina izrada temelji na metodologiji i priručniku koje je pripremio GU DEVCO. Kao i prijašnjih godina, Sud je utvrdio određena ograničenja, kao što su vrlo mali broj provjera na terenu obavljenih u vezi s transakcijama (31), nepotpune provjere postupaka javne nabave i poziva na podnošenje prijedloga (32) te procjene pogrešaka (33). Sva ta ograničenja doprinijela su utvrđivanju manje stope preostale pogreške u kojoj se ne odražava stvarno stanje. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Izvođaču studije o stopi preostale pogreške ostavlja se znatan prostor za tumačenje metodologije jer se u priručniku za izračun stope preostale pogreške uglavnom pružaju opće smjernice, a ne detaljne upute. Nadalje, ugovor o provedbi studije sklapa se uvijek na razdoblje od jedne godine, što znači da se izvođač i pristup mogu mijenjati iz godine u godinu. Da su metodologija i smjernice GU-a DEVCO za izračun stope preostale pogreške sveobuhvatnije, mogla bi se povećati razina dosljednosti i jamstva, čak i u slučaju promjene izvođača. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Sud je pregledom aktivnosti izvođača studije o stopi preostale pogreške utvrdio pogreške i nedosljednost u izračunu i ekstrapolaciji pojedinačnih pogrešaka. Sud je također pronašao pogreške u radnim dokumentima izvođača, primjerice aritmetičke pogreške ili pogreške koje su se sastojale od toga da provjerama nisu obuhvaćeni svi kriteriji za prihvatljivost rashoda. Da su te pogreške ispravljene, stopa preostale pogreške bila bi veća. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Sud je u godišnjem izvješću za 2017. istaknuo da je broj transakcija u vezi s kojima nije obavljeno nikakvo dokazno ispitivanje zbog potpunog oslanjanja na prethodne kontrole bio mnogo veći u studiji o stopi preostale pogreške za 2017. nego u ranijim studijama. Sud je utvrdio da je ove godine postotak potpunog oslanjanja na već obavljene kontrole transakcija ponovno na razini na kojoj je bio u studiji za 2016. godinu. Međutim, u slučajevima u kojima je prethodnim kontrolama provjeren samo dio rashoda, utvrđene pogreške nisu ekstrapolirane na dio rashoda koji nije obuhvaćen ispitivanjem. To znači da se u studiji o stopi preostale pogreške polazi od pretpostavke da u neispitanom dijelu ne postoje pogreške, što vodi do utvrđivanja manje stope preostale pogreške. |
| --- | --- |

32.

Pregled godišnjeg izvješća o radu za 2018. godinu

| 33. | Izjava o jamstvu glavnog direktora u godišnjem izvješću o radu za 2018. sadržava dvije zadrške. Prva se zadrška odnosi na bespovratna sredstva kojima GU NEAR upravlja u ime GU-a DEVCO. Druga se odnosi na neizravno upravljanje preko jedne međunarodne organizacije te se u njoj izričito upućuje na programe kojima upravlja Komisija Afričke unije i koji uključuju veće postupke javne nabave. Druga zadrška izražena je 2017. godine te je ostala valjana i za 2018. godinu. |
| --- | --- |

33.

| 34. | I 2017. i 2018. godine opseg prve zadrške znatno je smanjen. Razlog je djelomično ležao u tome što je tri godine zaredom stopa preostale pogreške bila ispod praga značajnosti. Uzimajući u obzir ograničenja studije o stopi preostale pogreške 2018. godine (vidjeti odlomke 29. – 32.) i prijašnjih godina (34), suženi opseg prve zadrške nije dostatno opravdan. Budući da studija o stopi preostale pogreške čini jedan od ključnih elemenata procjene rizika koju obavlja GU DEVCO, ta bi se studija trebala temeljiti na dovoljno detaljnim smjernicama kako bi se pružila pouzdana osnova za zadršku. U
  okviru 7.
  prikazuju se promjene u zadrškama koje su iznesene u godišnjim izvješćima o radu od 2011. do 2018. godine.






  Okvir 7.


  Zadrške GU-a DEVCO u godišnjim izvješćima o radu u razdoblju 2011–2018.







  Udio rashoda obuhvaćenih zadrškama naglo se smanjio











  Izvor: | Europski revizorski sud. |
| --- | --- | --- |

34.

Okvir 7.

Zadrške GU-a DEVCO u godišnjim izvješćima o radu u razdoblju 2011–2018.

Udio rashoda obuhvaćenih zadrškama naglo se smanjio

Image 67

Izvor:

Europski revizorski sud.

| 35. | GU DEVCO procijenio je ukupni rizični iznos u trenutku zaključenja na 49,8 milijuna eura (35). Na temelju studije o stopi preostale pogreške procijenjeni iznos smanjen je za 29 % u odnosu na prethodnu godinu. Opažanja Suda o studiji o stopi preostale pogreške također utječu na procjene rizičnih iznosa. |
| --- | --- |

35.

| 36. | GU DEVCO procijenio je ukupni rizični iznos u trenutku plaćanja na 64,7 milijuna eura (36) (1 % rashoda za 2018.). GU DEVCO procjenjuje da će se 14,9 milijuna eura (23 %) od tog iznosa ispraviti provjerama koje će provesti sljedećih nekoliko godina (37). |
| --- | --- |

36.

| 37. | GU DEVCO poduzeo je 2018. niz koraka za povećanje kvalitete podataka koje upotrebljava za izračun korektivnog kapaciteta, kao i za otklanjanje nedostataka koje je Sud utvrdio prijašnjih godina. Povećao je mjeru u kojoj prati i kontrolira naloge za povrat sredstava te uložio dodatne napore u podizanje osviještenosti o tome kako ih pravilno unijeti u sustav, primjerice na način da je u bilješku o postupku zaključenja za 2018. uključio posebnu uputu o kontekstu povrata. Kad je riječ o izračunu korektivnog kapaciteta za 2018., Sud nije utvrdio nijednu pogrešku u uzorku koji je obuhvatio revizijom (38). |
| --- | --- |

37.

Zaključak i preporuke

Zaključak

| 38. | Ukupni revizijski dokazi upućuju na to da računovodstvena dokumentacija ERF-ova za financijsku godinu koja je završila 31. prosinca 2018. u svim značajnim aspektima vjerno prikazuje financijsko stanje ERF-ova te rezultate njihova poslovanja, novčane tokove i promjene u neto imovini za godinu završenu tim danom, u skladu s odredbama Financijske uredbe i računovodstvenim pravilima koja je usvojio računovodstveni službenik. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Za financijsku godinu koja je završila 31. prosinca 2018. ukupni revizijski dokazi upućuju na sljedeće:






  (a) | u prihodima ERF-ova ne postoji značajna stopa pogreške |
| --- | --- | --- |

39.

(a)

u prihodima ERF-ova ne postoji značajna stopa pogreške

| (b) | u platnim transakcijama ERF-ova postoji značajna stopa pogreške (vidjeti odlomke 17. – 22.). Na temelju provedenog ispitivanja transakcija, uključujući primijenjene usklađene rezultate izračuna stope preostale pogreške, Sud procjenjuje da stopa pogreške iznosi 5,2 % (vidjeti
  prilog I.
  ). |
| --- | --- |

(b)

u platnim transakcijama ERF-ova postoji značajna stopa pogreške (vidjeti odlomke 17. – 22.). Na temelju provedenog ispitivanja transakcija, uključujući primijenjene usklađene rezultate izračuna stope preostale pogreške, Sud procjenjuje da stopa pogreške iznosi 5,2 % (vidjeti
  prilog I.
  ).

Preporuke

| 40. | U
  prilogu III.
  prikazani su nalazi praćenja provedbe šest preporuka koje je Sud iznio u svojem godišnjem izvješću za 2015. godinu (39), od kojih je GU DEVCO u potpunosti proveo (40) 2., 3., 4. i 6. preporuku., dok je 5. preporuku proveo u većoj mjeri. Kad je riječ o 1. preporuci, ona više nije primjenjiva jer je GU DEVCO odlučio da će kvalitetu revizija i provjera rashoda koje provodi povećati izmjenom opisa poslova, a ne uporabom tablica za ocjenjivanje kvalitete. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Na temelju ovog pregleda te nalaza i zaključka za 2018. godinu Sud preporučuje Komisiji da do 2020. godine:

  1. preporuka

  poduzme korake kako bi dodatno potaknula međunarodne organizacije da ispunjavanju obvezu dostavljanja Sudu, na njegov zahtjev, svih dokumenata i informacija koje su mu potrebne kako bi mogao obaviti svoje zadaće kako je predviđeno UFEU-om (vidjeti odlomak 19.)

  2. preporuka

  poboljša metodologiju i priručnik za studiju o stopi preostale pogreške kako bi oni sadržavali sveobuhvatnije smjernice o pitanjima koja je Sud istaknuo u ovom izvješću i time pružali primjerenu osnovu za procjenu rizika koju GU DEVCO obavlja za zadrške (vidjeti odlomke 29. – 34.). |
| --- | --- |

41.

1. preporuka

poduzme korake kako bi dodatno potaknula međunarodne organizacije da ispunjavanju obvezu dostavljanja Sudu, na njegov zahtjev, svih dokumenata i informacija koje su mu potrebne kako bi mogao obaviti svoje zadaće kako je predviđeno UFEU-om (vidjeti odlomak 19.)

2. preporuka

poboljša metodologiju i priručnik za studiju o stopi preostale pogreške kako bi oni sadržavali sveobuhvatnije smjernice o pitanjima koja je Sud istaknuo u ovom izvješću i time pružali primjerenu osnovu za procjenu rizika koju GU DEVCO obavlja za zadrške (vidjeti odlomke 29. – 34.).

Poglavlje III. – Uspješnost

| 42. | Provjere na terenu omogućile su Sudu ne samo da ispita pravilnost transakcija, nego i da iznese opažanja o aspektima uspješnosti u vezi s odabranim transakcijama. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Sud je provjeravajući postoje li kupljene stavke tijekom provjera na terenu utvrdio slučajeve u kojima su se te stavke upotrebljavale na djelotvoran način te su doprinijele postizanju ciljeva projekta. S druge strane, Sud je također utvrdio slučajeve u kojima su učinkovitost i djelotvornost relevantne mjere ugrožene jer se kupljene stavke/oprema nisu upotrebljavale u skladu s planom.






  Okvir 8.


  Primjeri opažanja u vezi s uspješnošću






  (a)   Učinkovita i djelotvorna uporaba kupljenih stavki/opreme
  Komisija je odobrila sklapanje ugovora za nabavu bolničke opreme i povezanih usluga u Svetoj Luciji. Sud je tijekom posjeta na terenu utvrdio da su odabrane stavke isporučene, da se njima odgovarajuće upravlja i da se upotrebljavaju za predviđenu svrhu, čime doprinose postizanju ciljeva relevantne mjere te su time ostvarene jasne koristi za krajnje korisnike.
  (b)   Ugrožena održivost projekta
  Komisija je odobrila sklapanje ugovora o radovima za izgradnju postrojenja za desalinizaciju u Džibutiju. Sud je tijekom kontrole na terenu utvrdio da je površina na kojoj se projekt izvorno trebao izgraditi znatno smanjena te su se u neposrednoj blizini postrojenja za desalinizaciju umjesto toga gradile nova luka i vojna baza. Građevinski radovi i, nakon toga, djelatnosti u luci i vojnoj bazi mogle bi nepovoljno utjecati na morske struje i kvalitetu vode, kao i na položaj otvora za dovod vode. Svi ti čimbenici mogli bi znatno utjecati na budući rad postrojenja za desalinizaciju i ugroziti njegovu dugoročnu održivost.
  (c)   Kupljene stavke/oprema nisu u uporabi
  Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila sporazum o doprinosima za potporu upravljanju javnim financijama na Jamajci. Predmetna međunarodna organizacija provodila je relevantni projekt u cijelosti preko svojih partnera. Sud je tijekom posjeta na terenu 2019. utvrdio da je jedan od dvaju računalnih poslužitelja kupljenih početkom 2017. za taj projekt smješten u uredu koji se nije upotrebljavao u trenutku kad je Sud provodio reviziju. Drugi poslužitelj bio je još uvijek zapakiran u izvornoj kutiji gotovo dvije godine nakon isporuke.
  Komisija je s jednom nevladinom organizacijom sklopila ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za provedbu projekta u vezi sa sanitarnim uslugama na Haitiju. Sud je tijekom provjere javnih sanitarnih čvorova utvrdio da oni ne funkcioniraju pravilno i da neki od njih nisu bili otvoreni za uporabu.
  (d)   Nepoštovanje načela ekonomičnosti
  Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za poboljšanje pristupa hrani i kvalitetniju prehranu u Mozambiku. Jedna od stavki koje su odabrane za ispitivanje bilo je plaćanje za jednu radijsku dramsku seriju čija je svrha bila promicati trajnu promjenu ponašanja. Relevantni iznos naplaćen je na temelju međuagencijskog sporazuma koju je predmetna međunarodna organizacija sklopila s povezanom organizacijom iz iste grupe, pri čemu je međunarodna organizacija potvrdila da će sestrinskoj organizaciji dati doprinos od 180 000  eura. Sud je utvrdio da taj iznos nije utvrđen na temelju analize troškova, već su ga dvije povezane međunarodne organizacije odredile proizvoljno na temelju raspoloživih financijskih sredstava EU-a. |
| --- | --- |

43.

Okvir 8.

Primjeri opažanja u vezi s uspješnošću

(a)   Učinkovita i djelotvorna uporaba kupljenih stavki/opreme

Komisija je odobrila sklapanje ugovora za nabavu bolničke opreme i povezanih usluga u Svetoj Luciji. Sud je tijekom posjeta na terenu utvrdio da su odabrane stavke isporučene, da se njima odgovarajuće upravlja i da se upotrebljavaju za predviđenu svrhu, čime doprinose postizanju ciljeva relevantne mjere te su time ostvarene jasne koristi za krajnje korisnike.

(b)   Ugrožena održivost projekta

Komisija je odobrila sklapanje ugovora o radovima za izgradnju postrojenja za desalinizaciju u Džibutiju. Sud je tijekom kontrole na terenu utvrdio da je površina na kojoj se projekt izvorno trebao izgraditi znatno smanjena te su se u neposrednoj blizini postrojenja za desalinizaciju umjesto toga gradile nova luka i vojna baza. Građevinski radovi i, nakon toga, djelatnosti u luci i vojnoj bazi mogle bi nepovoljno utjecati na morske struje i kvalitetu vode, kao i na položaj otvora za dovod vode. Svi ti čimbenici mogli bi znatno utjecati na budući rad postrojenja za desalinizaciju i ugroziti njegovu dugoročnu održivost.

(c)   Kupljene stavke/oprema nisu u uporabi

Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila sporazum o doprinosima za potporu upravljanju javnim financijama na Jamajci. Predmetna međunarodna organizacija provodila je relevantni projekt u cijelosti preko svojih partnera. Sud je tijekom posjeta na terenu 2019. utvrdio da je jedan od dvaju računalnih poslužitelja kupljenih početkom 2017. za taj projekt smješten u uredu koji se nije upotrebljavao u trenutku kad je Sud provodio reviziju. Drugi poslužitelj bio je još uvijek zapakiran u izvornoj kutiji gotovo dvije godine nakon isporuke.

Komisija je s jednom nevladinom organizacijom sklopila ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za provedbu projekta u vezi sa sanitarnim uslugama na Haitiju. Sud je tijekom provjere javnih sanitarnih čvorova utvrdio da oni ne funkcioniraju pravilno i da neki od njih nisu bili otvoreni za uporabu.

(d)   Nepoštovanje načela ekonomičnosti

Komisija je s jednom međunarodnom organizacijom sklopila ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava za poboljšanje pristupa hrani i kvalitetniju prehranu u Mozambiku. Jedna od stavki koje su odabrane za ispitivanje bilo je plaćanje za jednu radijsku dramsku seriju čija je svrha bila promicati trajnu promjenu ponašanja. Relevantni iznos naplaćen je na temelju međuagencijskog sporazuma koju je predmetna međunarodna organizacija sklopila s povezanom organizacijom iz iste grupe, pri čemu je međunarodna organizacija potvrdila da će sestrinskoj organizaciji dati doprinos od 180 000  eura. Sud je utvrdio da taj iznos nije utvrđen na temelju analize troškova, već su ga dvije povezane međunarodne organizacije odredile proizvoljno na temelju raspoloživih financijskih sredstava EU-a.

---

(1)  Vidjeti članke 43., 48., 49., 50. i 58. Uredbe Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (SL L 58, 3.3.2015., str. 17.).

(2)  Godine 2012. trostranim su sporazumom između EIB-a, Komisije i Suda (članak 134. Uredbe Vijeća (EZ) br. 215/2008 od 18. veljače 2008. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 10. europski razvojni fond (SL L 78, 19.3.2008., str. 1.)) utvrđena pravila prema kojima Sud provodi reviziju tih aktivnosti. Investicijski instrument nije obuhvaćen izjavom Suda o jamstvu.

(3)  Uz iznimku od 5 % rashoda ERF-ova za 2018. godinu kojima je upravljala Glavna uprava za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći (GU ECHO).

(4)  Primjerice ugovori o izvođenju radova/isporuci robe/pružanju usluga, bespovratna sredstva, proračunska potpora, procjene programa.

(5)  SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

(6)  U razdoblju između 2013. i 2015. financijska sredstva rezervirala su se s pomoću prijelaznog instrumenta za premošćivanje kako bi se zajamčio kontinuitet do ratifikacije 11. ERF-a.

(7)  Uključujući 1 139 milijuna eura kojima upravlja EIB.

(8)  Uključuju početna sredstva dodijeljena za 8., 9., 10. i 11. ERF, sufinanciranje, kamate, razna sredstva i prijenose iz prethodnih ERF-ova.

(9)  Kao postotak sredstava.

(10)  Negativni iznosi odnose se na opozvana sredstva.

(11)  Ukupne obveze odnose se na odluke o financiranju.

(12)  Pojedinačne obveze odnose se na pojedinačne ugovore.

(13)  Neto obveze nakon opoziva sredstava. Neto plaćanja nakon povrata sredstava.

(14)  Ta je vrijednost utvrđena i kao opća ciljna vrijednost za cjelokupno područje nadležnosti GU-a DEVCO i kao posebna ciljna vrijednost za ERF-ove.

(15)  U skladu s člancima 43., 48. – 50. i 58. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. ERF ovom izjavom o jamstvu nisu obuhvaćena sredstva ERF-ova kojima upravlja EIB.

(16)  Vidjeti članak 39. Uredbe (EU) 2018/1877.

(17)  Vidjeti članak 38. Uredbe (EU) 2018/1877.

(18)  Angola, Barbados, Bocvana, Burkina Faso, Čad, Džibuti, Etiopija, Gvineja, Haiti, Jamajka, Kenija, Madagaskar, Malavi, Mozambik, Niger, Sijera Leone, Sudan, Tanzanija i Zimbabve.

(19)  GU DEVCO: 124 plaćanja; ECHO: 1 plaćanje za humanitarnu pomoć.

(20)  GU DEVCO naručuje studiju o stopi preostale pogreške na godišnjoj razini kako bi se procijenila stopa pogrešaka koje nisu otkrivene unatoč svim provjerama koje su uprave provele da spriječe, otkriju i isprave pogreške u svim područjima za koja je nadležan. Studija o stopi preostale pogreške nije postupak izražavanja jamstva ni revizija, već se njezina izrada temelji na metodologiji i priručniku koje je pripremio GU DEVCO.

(21)  Pregledi studija o stopi preostale pogreške koje je Sud obavio pokazali su da, u usporedbi s revizijama koje Sud provodi, metodologija na kojoj se temelje te studije uključuje mnogo manji broj provjera na terenu (do devet) te se njome ostavlja manje prostora za ispitivanje postupaka javne nabave. Stoga je Sud ove godine uskladio rezultate studije o stopi preostale pogreške kako bi se u njima odražavao stupanj neusklađenosti s pravilima javne nabave. Temelj za usklađivanje bili su nalazi Suda utvrđeni u sklopu izjave o jamstvu u pogledu ERF-ova za razdoblje 2014. –2017.

(22)  Sud svoj izračun pogreške temelji na reprezentativnom uzorku. Navedena je vrijednost najbolja procjena. Sud je 95 % siguran da se procijenjena stopa pogreške u statističkom skupu kreće između 1,2 % i 9,1 % (redom donja i gornja granica pogreške).

(23)  Kao što su ugovori o izvođenju radova/isporuci robe/pružanju usluga.

(24)  Članak 287. Ugovora o funkcioniranju Europske unije: „[...] sve fizičke ili pravne osobe koje primaju isplate iz proračuna [...] dostavljaju Revizorskom sudu, na njegov zahtjev, sve dokumente ili podatke koji su mu potrebni za izvršavanje njegovog zadatka”.

(25)  Mišljenje Europskog revizorskog suda br. 10/2018 o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, odlomak 18.

(26)  Za manje od 0,1 postotnog boda stope pogreške (1 slučaj) za pogrešku je odgovorna sama Komisija, a za 2,5 postotnih bodova (11 slučajeva) odgovorni su korisnici.

(27)  Te pogreške čine 1,7 postotnih bodova procijenjene stope pogreške.

(28)  Plaćanja proračunskih potpora financiranih iz ERF-ova 2018. godine iznosila su 796 milijuna eura.

(29)  ERF-ovi i opći proračun EU-a.

(30)  2016.: 1,7 %, 2017.: 1,18 % i 2018.: 0,85 %.

(31)  U okviru studije za 2018. terenske provjere u zemlji u kojoj se provodio određeni projekt obavljene su za samo 5 od 219 ispitanih transakcija.

(32)  Pri izračunu stope preostale pogreške nisu u dovoljnoj mjeri obuhvaćeni određeni aspekti postupaka javne nabave, kao što su razlozi za odbijanje neuspješnih kandidata ili usklađenost uspješnog ponuditelja sa svim kriterijima za odabir i dodjelu, a nisu provjereni ni postupci u vezi s pozivima na podnošenje prijedloga ni obrazloženja za izravnu dodjelu ugovora.

(33)  Posebnom metodom procjene stope preostale pogreške ostavlja se mnogo prostora za prosudbu pri procjeni pojedinačnih pogrešaka (npr. nepotpuna dokumentacija i valjanost razloga za njezinu nepotpunost).

(34)  Vidjeti godišnje izvješće Suda o ERF-ovima za 2017., odlomci 34. – 38.

(35)  Vidjeti godišnje izvješće o radu GU-a DEVCO za 2018. godinu, str. 69.

(36)  Riječ je o najboljoj konzervativnoj procjeni iznosa rashoda koji je odobren tijekom predmetne godine, ali koji ne ispunjava ugovorne i regulatorne odredbe koje se primjenjuju u trenutku izvršenja plaćanja.

(37)  Vidjeti godišnje izvješće o radu GU-a DEVCO za 2018. godinu, str. 69.

(38)  Sud je ispitao 12 naloga za povrat sredstava u vrijednosti od 10,5 milijuna eura, odnosno 58 % ukupnog statističkog skupa (18,2 milijuna eura).

(39)  Za ovogodišnje praćenje provedbe preporuka Sud je izabrao izvješće za 2015. godinu jer je u uobičajenim okolnostima trebalo proći dovoljno vremena da Komisija provede preporuke koje je Sud iznio.

(40)  Cilj je praćenja provedbe preporuka bio provjeriti jesu li uvedene korektivne mjere kao odgovor na preporuke Suda, a ne procijeniti djelotvornost njihove provedbe.

---

PRILOG I.

REZULTATI ISPITIVANJA TRANSAKCIJA ZA EUROPSKE RAZVOJNE FONDOVE

| | 2018. | 2017. |
| --- | --- | --- |
| VELIČINA I SASTAV UZORKA |
| Ukupan broj transakcija | 139 | 142 |
| PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA |
| Procijenjena stopa pogreške | 5,2 % | 4,5  % |
| Gornja granica pogreške | 9,1 % | |
| Donja granica pogreške | 1,2 % | |

2018.

2017.

VELIČINA I SASTAV UZORKA

Ukupan broj transakcija

139

142

PROCIJENJENI UČINAK MJERLJIVIH POGREŠAKA

Procijenjena stopa pogreške

5,2 %

4,5  %

Gornja granica pogreške

9,1 %

Donja granica pogreške

1,2 %

---

PRILOG II.

PLAĆANJA IZ ERF-ova 2018. GODINE PO GLAVNIM REGIJAMA

Plaćanja iz europskih razvojnih fondova – afričke zemlje

Image 68

| Izvor: | pozadinski zemljovid ©OpenStreetMap koji ima dozvolu Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) i Europski revizorski sud, na temelju konsolidirane računovodstvene dokumentacije 8., 9., 10. i 11. ERF-a za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvor:

Plaćanja iz europskih razvojnih fondova – karipske i pacifičke zemlje

Image 69

| Izvor: | pozadinski zemljovid ©OpenStreetMap koji ima dozvolu Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) i Europski revizorski sud, na temelju konsolidirane računovodstvene dokumentacije 8., 9., 10. i 11. ERF-a za 2018. godinu. |
| --- | --- |

Izvor:

---

PRILOG III.

PRAĆENJE PROVEDBE PRIJAŠNJIH PREPORUKA ZA EUROPSKE RAZVOJNE FONDOVE

| Godina | Preporuka Suda | Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud |
| --- | --- | --- |
| Provedeno u potpunosti | U provedbi | Nije provedeno | Nije primjenjivo | Nedostatni dokazi |
| U većoj mjeri | U određenoj mjeri |
| 2015. | 1. preporuka: potrebno je proširiti područje primjene tablice za ocjenjivanje kvalitete na revizije i provjere rashoda koje izravno ugovaraju korisnici | | | | | x | |
| 2. preporuka: potrebno je prilagoditi opis poslova u sklopu revizija i provjera rashoda u cilju prikupljanja svih relevantnih informacija o stvarno obavljenom poslu koje su potrebne za procjenu njihove kvalitete s pomoću tablice za ocjenjivanje kvalitete | x | | | | | |
| 3. preporuka: potrebno je procijeniti troškove i koristi poboljšanja praćenja revizija i provjera rashoda koje izravno ugovaraju korisnici njihovim uključivanjem u novu revizijsku aplikaciju | x | | | | | |
| 4. preporuka: potrebno je primijeniti odgovarajuće sankcije na tijela koja ne ispunjavaju obvezu pružanja ključne popratne dokumentacije za svrhe revizije koju provodi Sud | x | | | | | |
| 5. preporuka: u vezi s plaćanjima u okviru neizravnog upravljanja sa zemljama korisnicama, potrebno je (1) potkrijepiti izjavu o jamstvu statistički najpouzdanijim dostupnim dokazima i (2) praviti razliku između različitih oblika pomoći koji imaju različite profile rizika, kao što se to čini za plaćanja u okviru izravnog upravljanja | | x | | | | |
| 6. preporuka: potrebno je izmijeniti procjenu korektivnog kapaciteta u budućnosti isključivanjem iz izračuna (1) povrata neiskorištenog pretfinanciranja i prihoda od kamata te (2) storniranih naloga za povrat sredstava koji su prethodno izdani. | x | | | | | |

Godina

Preporuka Suda

Analiza ostvarenog napretka koju je proveo Sud

Provedeno u potpunosti

U provedbi

Nije provedeno

Nije primjenjivo

Nedostatni dokazi

U većoj mjeri

U određenoj mjeri

2015.

1. preporuka: potrebno je proširiti područje primjene tablice za ocjenjivanje kvalitete na revizije i provjere rashoda koje izravno ugovaraju korisnici

x

2. preporuka: potrebno je prilagoditi opis poslova u sklopu revizija i provjera rashoda u cilju prikupljanja svih relevantnih informacija o stvarno obavljenom poslu koje su potrebne za procjenu njihove kvalitete s pomoću tablice za ocjenjivanje kvalitete

x

3. preporuka: potrebno je procijeniti troškove i koristi poboljšanja praćenja revizija i provjera rashoda koje izravno ugovaraju korisnici njihovim uključivanjem u novu revizijsku aplikaciju

x

4. preporuka: potrebno je primijeniti odgovarajuće sankcije na tijela koja ne ispunjavaju obvezu pružanja ključne popratne dokumentacije za svrhe revizije koju provodi Sud

x

5. preporuka: u vezi s plaćanjima u okviru neizravnog upravljanja sa zemljama korisnicama, potrebno je (1) potkrijepiti izjavu o jamstvu statistički najpouzdanijim dostupnim dokazima i (2) praviti razliku između različitih oblika pomoći koji imaju različite profile rizika, kao što se to čini za plaćanja u okviru izravnog upravljanja

x

6. preporuka: potrebno je izmijeniti procjenu korektivnog kapaciteta u budućnosti isključivanjem iz izračuna (1) povrata neiskorištenog pretfinanciranja i prihoda od kamata te (2) storniranih naloga za povrat sredstava koji su prethodno izdani.

x

---

ODGOVORI KOMISIJE NA GODIŠNJE IZVJEŠĆE REVIZORSKOG SUDA O AKTIVNOSTIMA KOJE SE FINANCIRAJU IZ 8., 9., 10. I 11. EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA (ERF) ZA FINANCIJSKU GODINU 2018.

Poglavlje II. – Izjava Suda o jamstvu u pogleduERF-ova

Okvir 6. – Nedostatna suradnja međunarodnih organizacija

Komisija je stupila u kontakt s predmetnim međunarodnim organizacijama na svim razinama kako bi olakšala dostavljanje popratne dokumentacije koju je zatražio Sud. Trenutačno analizira konkretne slučajeve koje je iznio Sud.

Komisija će uvesti sustav neposrednog kontakta s međunarodnim organizacijama na središnjoj razini kad god Sud bude ispitivao njihovo djelovanje u okviru uzorka.

Godišnje izvješće o radu i ostali mehanizmi upravljanja

| 27. | Kad je riječ o kontrolnom sustavu GU-a DEVCO, revidirani opis poslova za provjeru rashoda donesen je krajem ožujka 2018. Očekuje se da on pridonosi poboljšanoj provedbi ex ante provjera. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Studija o stopi preostale pogreške jedna je od nekoliko elemenata u postupku izgradnje jamstva. Komisiji su dobro poznata ograničenja koja je uočio Sud te ih uzima u obzir pri procjeni prednosti i nedostataka svojeg sustava upravljanja. Svi ti elementi zajedno osiguravaju da se u godišnjem izvješću o radu GU-a DEVCO informacije o upravljanju predstave na istinit i vjeran način. |
| --- | --- |

28.

| 30. | Kad je riječ o priručniku za izradu studije o stopi preostale pogreške, razinom pojedinosti u priručniku i metodologiji mora se uspostaviti ravnoteža između iscrpnosti i fleksibilnosti. Studija o stopi preostale pogreške izrađuje se svake godine kako bi se održala određena razina fleksibilnosti u definiciji posebnog opisa poslova. U tom se trenutku nalazi i preporuke Suda mogu uzeti u obzir. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Razlike u mjerljivim pogreškama koje je utvrdio Sud svakako će dovesti do povećanja stope preostale pogreške. Međutim, glavnina tog povećanja dolazi od samo jedne aktivnosti za koju Komisija smatra da je provedena u iznimnim okolnostima. Komisija se ne slaže sa zaključkom Suda o tom konkretnom slučaju. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Pristup se nije mijenjao u odnosu na prethodnu godinu. Pogreške utvrđene u prethodnom izvješću o aktivnostima kontrole na koje se Komisija u potpunosti oslanjala nisu ekstrapolirane ako postoji dokaz da je Komisija izdala povezane naloge za povrat sredstava ili prilagodila završno plaćanje za mjeru na temelju otkrivenog neprihvatljivog iznosa.
  Aktivnosti izvođača uključuju donošenje stručne procjene pri utvrđivanju kada je i u kojoj mjeri ekstrapolacija nalaza dopuštena ili potrebna. |
| --- | --- |

32.

Aktivnosti izvođača uključuju donošenje stručne procjene pri utvrđivanju kada je i u kojoj mjeri ekstrapolacija nalaza dopuštena ili potrebna.

| 34. | Komisija će razmotriti načine uvođenja sveobuhvatnijih smjernica.
  Nastojanja u pogledu kontrole nisu smanjena čak ni za segmente za koje nije izražena zadrška. U opisu zadrške objašnjeno je da će se nastaviti s provedbom mjera povezanih s drugim područjima rashoda unatoč tomu se zadrška odnosi samo na bespovratna sredstva pod izravnim upravljanjem. |
| --- | --- |

34.

Nastojanja u pogledu kontrole nisu smanjena čak ni za segmente za koje nije izražena zadrška. U opisu zadrške objašnjeno je da će se nastaviti s provedbom mjera povezanih s drugim područjima rashoda unatoč tomu se zadrška odnosi samo na bespovratna sredstva pod izravnim upravljanjem.

Zaključak i preporuke

1. preporuka (Međunarodne organizacije)

Komisija prihvaća preporuku. Komisija će uvesti sustav neposrednog kontakta s međunarodnim organizacijama na središnjoj razini kad god Sud bude ispitivao njihovo djelovanje u okviru uzorka.

2. preporuka (Metodologija i priručnik za izradu studije o stopi preostale pogreške)

Komisija prihvaća preporuku te će razmotriti načine uvođenja sveobuhvatnijih smjernica.

Poglavlje – Uspješnost

Okvir 8.
  – Primjeri opažanja povezanih s uspješnošću

| (b) | Ugrožena održivost projekta: Komisija planira provesti tehničku reviziju i evaluaciju u svrhu procjene statusa projekta i utvrđivanja mogućih rizika kako bi se osigurala održivost projekta. Komisija osigurava i pozorno praćenje sa svim uključenim stranama. |
| --- | --- |

(b)

Ugrožena održivost projekta: Komisija planira provesti tehničku reviziju i evaluaciju u svrhu procjene statusa projekta i utvrđivanja mogućih rizika kako bi se osigurala održivost projekta. Komisija osigurava i pozorno praćenje sa svim uključenim stranama.

| (c) | Kupljene stavke/oprema nisu u uporabi: Komisija će pratiti oba slučaja kako bi provjerila jesu li odgovarajuća oprema i uređaji u uporabi. |
| --- | --- |

(c)

Kupljene stavke/oprema nisu u uporabi: Komisija će pratiti oba slučaja kako bi provjerila jesu li odgovarajuća oprema i uređaji u uporabi.

| (d) | Nepoštovanje načela ekonomičnosti: Komisija želi naglasiti da je sklopljen sporazum o doprinosu između dviju međunarodnih organizacija i da su isplate izvršene u skladu s ugovornim odredbama. Izvješćem o napretku potvrđeni su pozitivni rezultati serije koje su utvrdila nezavisna društva za istraživanje medija. |
| --- | --- |

(d)

Nepoštovanje načela ekonomičnosti: Komisija želi naglasiti da je sklopljen sporazum o doprinosu između dviju međunarodnih organizacija i da su isplate izvršene u skladu s ugovornim odredbama. Izvješćem o napretku potvrđeni su pozitivni rezultati serije koje su utvrdila nezavisna društva za istraživanje medija.

---