# Euroopa Liidu C 229/14.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 229 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide14. september 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 229

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide14. september 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2004/C 229/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2004/C 229/2 | Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine | 2 |
| 2004/C 229/3 | Suunised riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja akvakultuurisektoris | 5 |
| 2004/C 229/4 | Nõukogu määruse nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, mis käsitleb toimikut COMP/C.2/37.214 – Saksa Bundesliga meediaõiguste ühismüük (
  1
  ) | 13 |
| 2004/C 229/5 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik Nr. COMP/M.3545 – Rewe/ASP) (
  1
  ) | 16 |
| 2004/C 229/6 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik Nr. COMP/M.3539 – Goldman Sachs/QMH) (
  1
  ) | 16 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2004/C 229/1

Euro vahetuskurss

1

2004/C 229/2

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

2

2004/C 229/3

Suunised riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja akvakultuurisektoris

5

2004/C 229/4

Nõukogu määruse nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, mis käsitleb toimikut COMP/C.2/37.214 – Saksa Bundesliga meediaõiguste ühismüük (
  1
  )

1

13

2004/C 229/5

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik Nr. COMP/M.3545 – Rewe/ASP) (
  1
  )

1

16

2004/C 229/6

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik Nr. COMP/M.3539 – Goldman Sachs/QMH) (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 14.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/1

---

Euro vahetuskurss (1)

13. september 2004

(2004/C 229/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2236 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,91 |
| DKK | Taani kroon | 7,437 |
| GBP | Inglise nael | 0,6801 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0915 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5417 |
| ISK | Islandi kroon | 87,66 |
| NOK | Norra kroon | 8,3495 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9559 |
| CYP | Küprose nael | 0,5773 |
| CZK | Tšehhi kroon | 31,649 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 249,22 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6613 |
| MTL | Malta liir | 0,4276 |
| PLN | Poola zlott | 4,398 |
| ROL | Rumeenia leu | 41 100 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,91 |
| SKK | Slovakkia kroon | 40,075 |
| TRL | Türgi liir | 1 839 000 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7545 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5816 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,5437 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8614 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0788 |
| KRW | Korea won | 1 401,08 |
| ZAR | Lõuna- Aafrika rand | 8,0192 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2236

JPY

Jaapani jeen

134,91

DKK

Taani kroon

7,437

GBP

Inglise nael

0,6801

SEK

Rootsi kroon

9,0915

CHF

Šveitsi frank

1,5417

ISK

Islandi kroon

87,66

NOK

Norra kroon

8,3495

BGN

Bulgaaria lev

1,9559

CYP

Küprose nael

0,5773

CZK

Tšehhi kroon

31,649

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

249,22

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6613

MTL

Malta liir

0,4276

PLN

Poola zlott

4,398

ROL

Rumeenia leu

41 100

SIT

Sloveenia talaar

239,91

SKK

Slovakkia kroon

40,075

TRL

Türgi liir

1 839 000

AUD

Austraalia dollar

1,7545

CAD

Kanada dollar

1,5816

HKD

Hong Kongi dollar

9,5437

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8614

SGD

Singapuri dollar

2,0788

KRW

Korea won

1 401,08

ZAR

Lõuna- Aafrika rand

8,0192

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 14.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/2

---

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitset käsitleva määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõike 2 kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2004/C 229/02)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid kooskõlas nimetatud määruse artiklitega 7 ja 12d. Kõik taotlusega seotud vastuväited tuleb edastada liikmesriigi, Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva asutuse vahendusel kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest. Dokumendi avaldamise tingisid järgmised, eelkõige punktis 4.6 esitatud üksikasjad, mis võimaldavad lugeda taotluse põhjendatuks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2081/92.

NÕUKOGU MÄÄRUS (EMÜ) NR 2081/92

“TUSCIA”

EÜ nr: IT/00210/8.10.2001

KPN ( X ) KGT ( )

Käesolev kokkuvõte on koostatud teavitamise eesmärgil. Põhjalikumat teavet eelkõige asjaomaste kaitstud päritolunimetuste või kaitstud geograafiliste tähiste hulka kuuluvate toodete tootjate kohta on võimalik saada riiklikest või Euroopa Komisjoni talituste spetsifikaatidest. (1)

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi | : | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- | --- |
| Aadress | : | Via XX Settembre, 20 I-00187 Roma |
| Tel | : | (39-06) 4819968 |
| Faks | : | (39-06) 42013126 |
| e-post | : | qualita@politicheagricole.it |

Nimi

:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Aadress

:

Via XX Settembre, 20 I-00187 Roma

Tel

:

(39-06) 4819968

Faks

:

(39-06) 42013126

e-post

:

qualita@politicheagricole.it

2.   Taotlejate rühm:

| 2.1 | : | Nimi | : | Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | Aadress | : | Via Matteotti, 73, I-01100 Viterbo |
| 2.3 | : | Koosseis | : | tootja/töötleja ( x ) muud ( ) |

2.1

:

Nimi

:

Consorzio per la tutela e la valorizzazione della produzione olivicola della provincia di Viterbo

2.2

:

Aadress

:

Via Matteotti, 73, I-01100 Viterbo

2.3

:

Koosseis

:

tootja/töötleja ( x ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.5 – Rasvad – Ekstra neitsioliiviõli.

4.   Spetsifikaat:

(Artiklis 4 lõikes 2 sätestatud nõuete kokkuvõte)

| 4.1 | Nimi: “Tuscia” |
| --- | --- |

4.1

Nimi: “Tuscia”

| 4.2 | Kirjeldus: Ekstra neitsioliiviõli järgmiste omadustega:






  — | värv: smaragdroheline kuldse läikega, |
| --- | --- | --- |

4.2

Kirjeldus: Ekstra neitsioliiviõli järgmiste omadustega:

—

värv: smaragdroheline kuldse läikega,

| — | lõhn: puuviljalõhn, meenutab optimaalse küpsusastme juures koristatud tervet ja värsket puuvilja, |
| --- | --- |

—

lõhn: puuviljalõhn, meenutab optimaalse küpsusastme juures koristatud tervet ja värsket puuvilja,

| — | maitse: üpris puuviljamaitse kergelt mõrkja ja vürtsise tasakaalustatud järelmaitsega, |
| --- | --- |

—

maitse: üpris puuviljamaitse kergelt mõrkja ja vürtsise tasakaalustatud järelmaitsega,

| — | suurim üldhappesus oleiinhappe massina kuni 0,5 grammi 100 g õli kohta, |
| --- | --- |

—

suurim üldhappesus oleiinhappe massina kuni 0,5 grammi 100 g õli kohta,

| — | peroksiidarv: < 12 Meq O2/kg. |
| --- | --- |

—

peroksiidarv: < 12 Meq O2/kg.

| 4.3 | Geograafiline ala: “Tuscia” ekstra neitsioliiviõli oliivide tootmis- ja töötlemispiirkond koosneb järgmistest haldusüksustest Lazio piirkonna Vitebro provintsis: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in Teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (osaliselt), Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (osaliselt), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Haldusüksuste puhul, mis kuuluvad vaid osaliselt tootmispiirkonda, on spetsifikaadis toodud üksikasjad hõlmatud alade kohta. |
| --- | --- |

4.3

Geograafiline ala: “Tuscia” ekstra neitsioliiviõli oliivide tootmis- ja töötlemispiirkond koosneb järgmistest haldusüksustest Lazio piirkonna Vitebro provintsis: Acquapendente, Bagnoregio, Barbarano Romano, Bassano in Teverina, Bassano Romano, Blera, Bolsena, Bomarzo, Calcata, Canepina, Capodimonte, Capranica, Caprarola, Carbognano, Castel S. Elia, Castiglione in Teverina, Celleno, Civita Castellana, Civitella d'Agliano, Corchiano, Fabrica di Roma, Faleria, Gallese, Gradoli, Graffignano, Grotte di Castro, Latera, Lubriano, Marta, Montalto di Castro (osaliselt), Montefiascone, Monteromano, Nepi, Oriolo Romano, Orte, Piansano, Proceno, Ronciglione, S. Lorenzo Nuovo, Soriano nel Cimino, Sutri, Tarquinia, Tuscania (osaliselt), Valentano, Vallerano, Vasanello, Vejano, Vetralla, Vignanello, Villa S. Giovanni in Tuscia, Viterbo, Vitorchiano. Haldusüksuste puhul, mis kuuluvad vaid osaliselt tootmispiirkonda, on spetsifikaadis toodud üksikasjad hõlmatud alade kohta.

| 4.4 | Päritolutõendid: Oliiviõli jõudis esmakordselt sellesse piirkonda kuuendal sajandil eKr etruskide kaubavahetuse tulemusel foiniiklaste ja kreeklastega. Oliivikive on leitud arheoloogilistes paikades Viterbo provintsis Lõuna-Etrurias.
  Tuscia piirkond, mis praegu vastab Viterbo provintsile, oli algselt Etruria osa, mida selle asukad, keda tunti etruskide või etruuridena, kutsusid ladinakeelse nimetusega Hetruria või Aetruria. Alates teisest sajandist eKr hakkasid roomlased piirkonna määratlemisel kasutama nime Tusci või Tuscia. Aegade jooksul sai Etruria ametlikuks nimeks Tuscia. See moodustati keiser Diocletianuse (284–305) läbiviidud Rooma riigi haldusliku reorganiseerimise käigus. Tuscia elanike peamiste tegevusalade hulka kuulus oliivikasvatus ja oliiviõli tootmine, nagu selgub etruski haudadelt leitud joonistelt. Hiljem ilmutasid ka roomlased märkimisväärset huvi oliivikasvatuse vastu ja tootsid oliive Tuscias asuvates talumajapidamistes (villae), töödeldes neid kohalikes oliivipressides; tüüpiline näide selle kohta on Civita di Bagnoregios. Mõnes kohalikus keskuses (näiteks Fabrica di Romas ja Civita Castellanas) on juba sajandeid toodetud oliivide säilitamiseks ja veoks mõeldud keraamilisi anumaid. |
| --- | --- |

4.4

Päritolutõendid: Oliiviõli jõudis esmakordselt sellesse piirkonda kuuendal sajandil eKr etruskide kaubavahetuse tulemusel foiniiklaste ja kreeklastega. Oliivikive on leitud arheoloogilistes paikades Viterbo provintsis Lõuna-Etrurias.

Tuscia piirkond, mis praegu vastab Viterbo provintsile, oli algselt Etruria osa, mida selle asukad, keda tunti etruskide või etruuridena, kutsusid ladinakeelse nimetusega Hetruria või Aetruria. Alates teisest sajandist eKr hakkasid roomlased piirkonna määratlemisel kasutama nime Tusci või Tuscia. Aegade jooksul sai Etruria ametlikuks nimeks Tuscia. See moodustati keiser Diocletianuse (284–305) läbiviidud Rooma riigi haldusliku reorganiseerimise käigus. Tuscia elanike peamiste tegevusalade hulka kuulus oliivikasvatus ja oliiviõli tootmine, nagu selgub etruski haudadelt leitud joonistelt. Hiljem ilmutasid ka roomlased märkimisväärset huvi oliivikasvatuse vastu ja tootsid oliive Tuscias asuvates talumajapidamistes (villae), töödeldes neid kohalikes oliivipressides; tüüpiline näide selle kohta on Civita di Bagnoregios. Mõnes kohalikus keskuses (näiteks Fabrica di Romas ja Civita Castellanas) on juba sajandeid toodetud oliivide säilitamiseks ja veoks mõeldud keraamilisi anumaid.

| 4.5 | Valmistamismeetod: Tuscia ekstra neitsioliiviõli saadakse Frantoio, Caninese ja Leccino oliivisortidest, kusjuures iga oliivisalu koosneb vähemalt 90 % ulatuses ühest või mitmest nimetatud sordist. Salus võib olla muid sorte, kuid need ei tohiks kokku moodustada üle 10 %.
  Oliiv on selle piirkonna üks peamisi põllukultuure. Seal on eriistandikke tihedusega 150–300 puud hektari kohta, intensiivistandikke üle 300 puuga hektari kohta ja segaistandikke kuni 100 puuga hektari kohta.
  Erisaludes on enimkasutatud vormid põõsas, Y, koonus ja tagurpidi koonus; segasaludes mitmeharulised ja vabakasvulised. Tagasilõikamist tehakse tavaliselt igal aastal, kuid noorenduslõikamist harvem.
  Taimekaitse osas järgitakse piirkonnas tegutseva integreeritud ja järelevalve all oleva kahjuritõrjetalituse juhendeid. Maa-ala on keelatud töödelda herbitsiidi või desikandiga.
  Oliivid koristatakse sellises valmidusastmes, kui nad hakkavad värvi muutma; varaste sortide (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) koristus lõpetatakse 20. detsembriks ja hiliste sortide (Caninese, Moraiolo) koristus 15. jaanuariks.
  Enneaegset varisemist soodustavate toodete ja lõikevahendite kasutamine on keelatud. Suurim oliivitoodang hektari kohta ei tohi erisaludes olla üle 9 000 kg või sega- või ühendistandikes 90 kg puu kohta. Oliivid viiakse ühe päeva jooksul pärast koristamist pressimiskotta ja töödeldakse seal hiljemalt järgmisel päeval pärast kohaletoomist. Neid veetakse sobivates mahutites.
  Õlitootmistehnika peab vastama järgmistele nõuetele:






  — | pesemine joogiveega toatemperatuuril, sortimine, lehtede eemaldamine, |
| --- | --- | --- |

4.5

Valmistamismeetod: Tuscia ekstra neitsioliiviõli saadakse Frantoio, Caninese ja Leccino oliivisortidest, kusjuures iga oliivisalu koosneb vähemalt 90 % ulatuses ühest või mitmest nimetatud sordist. Salus võib olla muid sorte, kuid need ei tohiks kokku moodustada üle 10 %.

Oliiv on selle piirkonna üks peamisi põllukultuure. Seal on eriistandikke tihedusega 150–300 puud hektari kohta, intensiivistandikke üle 300 puuga hektari kohta ja segaistandikke kuni 100 puuga hektari kohta.

Erisaludes on enimkasutatud vormid põõsas, Y, koonus ja tagurpidi koonus; segasaludes mitmeharulised ja vabakasvulised. Tagasilõikamist tehakse tavaliselt igal aastal, kuid noorenduslõikamist harvem.

Taimekaitse osas järgitakse piirkonnas tegutseva integreeritud ja järelevalve all oleva kahjuritõrjetalituse juhendeid. Maa-ala on keelatud töödelda herbitsiidi või desikandiga.

Oliivid koristatakse sellises valmidusastmes, kui nad hakkavad värvi muutma; varaste sortide (Leccino, Frantoio, Maurino, Pendolino) koristus lõpetatakse 20. detsembriks ja hiliste sortide (Caninese, Moraiolo) koristus 15. jaanuariks.

Enneaegset varisemist soodustavate toodete ja lõikevahendite kasutamine on keelatud. Suurim oliivitoodang hektari kohta ei tohi erisaludes olla üle 9 000 kg või sega- või ühendistandikes 90 kg puu kohta. Oliivid viiakse ühe päeva jooksul pärast koristamist pressimiskotta ja töödeldakse seal hiljemalt järgmisel päeval pärast kohaletoomist. Neid veetakse sobivates mahutites.

Õlitootmistehnika peab vastama järgmistele nõuetele:

—

pesemine joogiveega toatemperatuuril, sortimine, lehtede eemaldamine,

| — | pressimine sobivate pressidega, |
| --- | --- |

—

pressimine sobivate pressidega,

| — | purustamine temperatuuril kuni 30o C kuni 60 minuti jooksul, |
| --- | --- |

—

purustamine temperatuuril kuni 30o C kuni 60 minuti jooksul,

| — | füüsiline ekstraktsioon pressimisseadmetega, pidev tsentrifuugimine, perkolatsioon, millele järgneb pressimine, või perkolatsioon, millele järgneb tsentrifuugimine, |
| --- | --- |

—

füüsiline ekstraktsioon pressimisseadmetega, pidev tsentrifuugimine, perkolatsioon, millele järgneb pressimine, või perkolatsioon, millele järgneb tsentrifuugimine,

| — | õlivirde tsentrifuugimine: õli ja ekstraheeritud õlivirre tuleb viivitamata eemaldada puuviljaveejäägi lähedusest roostevabast terasest pidevseparaatorite abil. Ekstraheerimisseadmest väljudes ei tohi õli temperatuur ületada 28o C. Maksimaalne õlisaagis võib olla kuni 20 %, |
| --- | --- |

—

õlivirde tsentrifuugimine: õli ja ekstraheeritud õlivirre tuleb viivitamata eemaldada puuviljaveejäägi lähedusest roostevabast terasest pidevseparaatorite abil. Ekstraheerimisseadmest väljudes ei tohi õli temperatuur ületada 28o C. Maksimaalne õlisaagis võib olla kuni 20 %,

| — | purustatud oliivipasta teistkordne sekkumiseta tsentrifuugimine (töötlemismeetod “ripasso”) on keelatud. |
| --- | --- |

—

purustatud oliivipasta teistkordne sekkumiseta tsentrifuugimine (töötlemismeetod “ripasso”) on keelatud.

Tootmis-, töötlemis- ja villimistoimingud viiakse läbi kindlaksmääratud aladel. See, et villima peab kindlal alal, tuleneb vajadusest kaitsta Tuscia õli eriomadusi ja kvaliteeti, tagades, et asjaomased tootjad saaksid jälgida väliskontrolliasutuste tehtavaid kontrollimisi. Kaitstud päritolunimetus on tootjatele väga tähtis ning see annab võimaluse parandada sissetulekuid kooskõlas määruse eesmärkide ja lähenemisviisiga. Lisaks sellele on oliiviõli selles piirkonnas tavakohaselt villitud. Toote jälgitavuse tagamiseks peavad tootjad, kes kavatsevad turustada ekstra neitsioliiviõli kaitstud nimetuse all, registreerima oma oliivisalud ning töötlemis- ja villimiskojad kontrolliasutuse peetavas registris.

| 4.6 | Seos piirkonnaga: Tuscia geomorfoloogilised omadused ja maastik on eriline. Volsini, Cimini ja Sabatini mäestikud ümbritsevad paljusid järvi, sealhulgas Bolsena, Vico ja Bracciano suuri vulkaanilisi järvi ning Mezzano, Monterosi ja Martignano väiksemaid järvi. Hüdrograafiliste omaduste mitmekesisusele vastab vulkaanilise päritoluga maastiku mitmekesisus. Tänu neile omadustele soodustavad kliimatingimused loomastiku ja rikkaliku taimestiku arengut. Suurepärased mullastikutingimused ja erilise mikrokliima olemasolu, osaliselt tänu geomorfoloogilistele omadustele (mägine järvederohke terrään), tähendavad seda, et piirkond on eriti sobiv oliivikasvatuseks, nii et Tuscia ekstra neitsioliiviõli on üpris tüüpiline ja unikaalne.
  Oliiviõli on suures osas kohalikust toodangust valmistavate kohalike roogade väga tähtis koostisosa.
  Kliima on parasvöötmeline, sademeid on umbes 900 mm aastas enamasti kevadest sügiseni, välja arvatud Cimini mägede piirkond, kus on suurem temperatuuri kõikumine ja rikkalikult sademeid. |
| --- | --- |

4.6

Seos piirkonnaga: Tuscia geomorfoloogilised omadused ja maastik on eriline. Volsini, Cimini ja Sabatini mäestikud ümbritsevad paljusid järvi, sealhulgas Bolsena, Vico ja Bracciano suuri vulkaanilisi järvi ning Mezzano, Monterosi ja Martignano väiksemaid järvi. Hüdrograafiliste omaduste mitmekesisusele vastab vulkaanilise päritoluga maastiku mitmekesisus. Tänu neile omadustele soodustavad kliimatingimused loomastiku ja rikkaliku taimestiku arengut. Suurepärased mullastikutingimused ja erilise mikrokliima olemasolu, osaliselt tänu geomorfoloogilistele omadustele (mägine järvederohke terrään), tähendavad seda, et piirkond on eriti sobiv oliivikasvatuseks, nii et Tuscia ekstra neitsioliiviõli on üpris tüüpiline ja unikaalne.

Oliiviõli on suures osas kohalikust toodangust valmistavate kohalike roogade väga tähtis koostisosa.

Kliima on parasvöötmeline, sademeid on umbes 900 mm aastas enamasti kevadest sügiseni, välja arvatud Cimini mägede piirkond, kus on suurem temperatuuri kõikumine ja rikkalikult sademeid.

| 4.7 | Kontrolliasutus:







  Nimi | : | Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo |
| --- | --- | --- | --- |
| Aadress | : | Via F.lli Rosselli, 4 I-01100 Viterbo. |

4.7

Kontrolliasutus:

Nimi

:

Camera di Commercio, Industria, Artigianato ed Agricoltura di Viterbo

Aadress

:

Via F.lli Rosselli, 4 I-01100 Viterbo.

| 4.8 | Märgistus: Ekstra neitsioliiviõli tuleb turustada kuni 5-liitristes klaas- või terasanumates.
  Sellele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida mitte ainult märgistusstandardites sätestatud üksikasjad, vaid ka nimi “Tuscia”, kaitstud päritolunimetus.
  Märgistusel peab olema ka erilist ja selget logo kujutav graafiline sümbol, mida kasutatakse üksnes ja järjepidevalt selle päritolunimetusega seoses. Graafiline sümbol on kavandatud iidse Etruski terrakota antefiksi alusel, mis leiti Acquarossa väljakaevamistel Viterbos.
  Antefiks on tumeda ookri värvi, sellel on kontrastne tumepunane sõna “Tuscia”. Logo on spetsifikaadi lahutamatu osa, seal on kirjeldatud seda üksikasjalikult ja esitatud värviliselt. |
| --- | --- |

4.8

Märgistus: Ekstra neitsioliiviõli tuleb turustada kuni 5-liitristes klaas- või terasanumates.

Sellele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida mitte ainult märgistusstandardites sätestatud üksikasjad, vaid ka nimi “Tuscia”, kaitstud päritolunimetus.

Märgistusel peab olema ka erilist ja selget logo kujutav graafiline sümbol, mida kasutatakse üksnes ja järjepidevalt selle päritolunimetusega seoses. Graafiline sümbol on kavandatud iidse Etruski terrakota antefiksi alusel, mis leiti Acquarossa väljakaevamistel Viterbos.

Antefiks on tumeda ookri värvi, sellel on kontrastne tumepunane sõna “Tuscia”. Logo on spetsifikaadi lahutamatu osa, seal on kirjeldatud seda üksikasjalikult ja esitatud värviliselt.

| 4.9 | Riiklikud nõuded: |
| --- | --- |

4.9

Riiklikud nõuded:

---

(1)  Euroopa Komisjon - põllumajanduse peadirektoraat - põllumajandustoodete kvaliteedipoliitika osakond - B-1049, Brüssel.

---

| 14.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/5

---

SUUNISED RIIGIABI KONTROLLIMISEKS KALANDUS- JA AKVAKULTUURISEKTORIS

(2004/C 229/03)

1.   ÕIGUSLIK ALUS JA REGULEERIMISALA

| 1.1. | EÜ asutamislepingu artiklites 87–89 ette nähtud riigiabi eeskirjade kohaldamine kalandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes on sätestatud nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999 (millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord) (1) artikli 19 lõikes 1 ja nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (2) artiklis 32.
  Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud põhimõtte suhtes, mille kohaselt ei sobi riigiabi kokku ühisturuga, kohaldatakse artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid. Kalandussektoris kavatseb komisjon hallata nimetatud erandeid käesolevate suuniste raamistikus. |
| --- | --- |

1.1.

EÜ asutamislepingu artiklites 87–89 ette nähtud riigiabi eeskirjade kohaldamine kalandustoodete tootmise ja nendega kauplemise suhtes on sätestatud nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999 (millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord) (1) artikli 19 lõikes 1 ja nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 104/2000 (kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta) (2) artiklis 32.

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud põhimõtte suhtes, mille kohaselt ei sobi riigiabi kokku ühisturuga, kohaldatakse artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid. Kalandussektoris kavatseb komisjon hallata nimetatud erandeid käesolevate suuniste raamistikus.

| 1.2. | Käesolevad suunised hõlmavad kogu kalandussektorit ja käsitlevad vee-elusressursside ja akvakultuuri kasutamist ning saadavate toodete tootmis-, töötlemis- ja turustamisvahendeid; suuniste reguleerimisalasse ei kuulu harrastuspüük ja sportlik kalapüük, mille tulemusena ei toimu kalandustoodete müüki.
  Suunised käsitlevad kõiki meetmeid, mis kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kaasa arvatud meetmeid, millega antakse mis tahes kujul (riiklike, piirkondlike, maakondlike, osakondlike või kohalike) ametiasutuste eelarvetest või muudest riigi ressurssidest otseselt või kaudselt rahastatavaid finantssoodustusi. Abina tuleb käsitleda näiteks järgmisi meetmeid: kapitalisiirded, vähendatud intressimääraga laenud, intressitoetused, teatavad riigi osalused ettevõtete kapitalis, erimaksudest ja maksutaolistest lõivudest rahastatav abi, riigi tagatisega pangalaenudena antav abi, maksude ja lõivude alandamine või nendest vabastamine, kaasa arvatud kõrgendatud amortisatsiooninormid ja sotsiaalmaksete vähendamine. |
| --- | --- |

1.2.

Käesolevad suunised hõlmavad kogu kalandussektorit ja käsitlevad vee-elusressursside ja akvakultuuri kasutamist ning saadavate toodete tootmis-, töötlemis- ja turustamisvahendeid; suuniste reguleerimisalasse ei kuulu harrastuspüük ja sportlik kalapüük, mille tulemusena ei toimu kalandustoodete müüki.

Suunised käsitlevad kõiki meetmeid, mis kujutavad endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kaasa arvatud meetmeid, millega antakse mis tahes kujul (riiklike, piirkondlike, maakondlike, osakondlike või kohalike) ametiasutuste eelarvetest või muudest riigi ressurssidest otseselt või kaudselt rahastatavaid finantssoodustusi. Abina tuleb käsitleda näiteks järgmisi meetmeid: kapitalisiirded, vähendatud intressimääraga laenud, intressitoetused, teatavad riigi osalused ettevõtete kapitalis, erimaksudest ja maksutaolistest lõivudest rahastatav abi, riigi tagatisega pangalaenudena antav abi, maksude ja lõivude alandamine või nendest vabastamine, kaasa arvatud kõrgendatud amortisatsiooninormid ja sotsiaalmaksete vähendamine.

2.   RIIGIABIST TEATAMISE KOHUSTUS JA SELLEST KOHUSTUSEST VABASTAMINE

Komisjon tuletab liikmesriikidele meelde, et vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 ja nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega sätestatakse EÜ asutamislepingu artikli 93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artiklile 2 on neil kohustus teavitada komisjoni uutest riigiabi andmise plaanidest.

Vastavalt punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud tingimustele on teatavad meetmed teatamisnõudest siiski vabastatud.

| 2.1. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõikele 2 ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 ühendusega kaasrahastatavate meetmete liikmesriikidepoolsete kohustuslike rahaliste toetuste suhtes, mis on ette nähtud selle määruse artikli 3 lõikes 3 nimetatud arengukavadega ja määratletud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) (4) artikli 9 punktis b või nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2370/2002 (millega kehtestatakse ühenduse erakorraline meede kalalaevade lammutamiseks) (5) artiklis 5. Sellest tulenevalt ei peaks liikmesriigid komisjoni sellistest toetustest teavitama. Sellised toetused ei kuulu käesolevate suuniste reguleerimisalasse.
  Vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõikele 3 peab komisjonile teatama riigiabina meetmetest, millega toimub riiklik rahastamine liikmesriikide poolt ja mis ületavad selles määruses või määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõikes 2 osutatud kohustuslikke rahalisi toetusi käsitlevas määruses (EÜ) nr 2370/2002 sätestatud piirid. Nende meetmete suhtes kohaldatakse käesolevaid suuniseid.
  Selleks, et vähendada määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõike 3 kohaldamisest tuleneda võivat halduskoormust ja hõlbustada väljamaksete tegemist ühenduse struktuurifondidest, on liikmesriikide huvides selgelt eristada kohustuslikke rahalisi toetusi, mida nad kavatsevad anda ühenduse meetmete kaasrahastamiseks Kalanduse Arendusrahastu raames vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõikele 2 ja millest ei pea teatama, ja riigiabi, mille kohta kehtib teatamisnõue. |
| --- | --- |

2.1.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõikele 2 ei kohaldata asutamislepingu artikleid 87, 88 ja 89 ühendusega kaasrahastatavate meetmete liikmesriikidepoolsete kohustuslike rahaliste toetuste suhtes, mis on ette nähtud selle määruse artikli 3 lõikes 3 nimetatud arengukavadega ja määratletud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 (millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta) (4) artikli 9 punktis b või nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2370/2002 (millega kehtestatakse ühenduse erakorraline meede kalalaevade lammutamiseks) (5) artiklis 5. Sellest tulenevalt ei peaks liikmesriigid komisjoni sellistest toetustest teavitama. Sellised toetused ei kuulu käesolevate suuniste reguleerimisalasse.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõikele 3 peab komisjonile teatama riigiabina meetmetest, millega toimub riiklik rahastamine liikmesriikide poolt ja mis ületavad selles määruses või määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõikes 2 osutatud kohustuslikke rahalisi toetusi käsitlevas määruses (EÜ) nr 2370/2002 sätestatud piirid. Nende meetmete suhtes kohaldatakse käesolevaid suuniseid.

Selleks, et vähendada määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõike 3 kohaldamisest tuleneda võivat halduskoormust ja hõlbustada väljamaksete tegemist ühenduse struktuurifondidest, on liikmesriikide huvides selgelt eristada kohustuslikke rahalisi toetusi, mida nad kavatsevad anda ühenduse meetmete kaasrahastamiseks Kalanduse Arendusrahastu raames vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 19 lõikele 2 ja millest ei pea teatama, ja riigiabi, mille kohta kehtib teatamisnõue.

| 2.2. | Liikmesriigid ei pea teatama kalandussektoris antavast abist, kui abi vastab nõukogu 7. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 994/98 (mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes) (6) artikli 1 kohaselt komisjoni vastuvõetud grupierandit käsitlevates määrustes sätestatud nõuetele. Selline abi hõlmab järgmist:






  — | komisjoni 8. septembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1595/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) (7) sätestatud nõuetele vastav abi; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Liikmesriigid ei pea teatama kalandussektoris antavast abist, kui abi vastab nõukogu 7. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 994/98 (mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes) (6) artikli 1 kohaselt komisjoni vastuvõetud grupierandit käsitlevates määrustes sätestatud nõuetele. Selline abi hõlmab järgmist:

—

komisjoni 8. septembri 2004. aasta määruses (EÜ) nr 1595/2004 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele) (7) sätestatud nõuetele vastav abi;

| — | komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (8) sätestatud nõuetele vastav koolitusabi; |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 68/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes) (8) sätestatud nõuetele vastav koolitusabi;

| — | komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (9) sätestatud nõuetele vastav teadusuuringutele antav abi; |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) (9) sätestatud nõuetele vastav teadusuuringutele antav abi;

| — | komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2204/2002 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes) (10) sätestatud nõuetele vastav tööhõivealane abi; |
| --- | --- |

—

komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2204/2002 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes) (10) sätestatud nõuetele vastav tööhõivealane abi;

| — | komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 994/98 artiklile 1 edaspidi vastuvõetavate ja kalandussektori suhtes kohaldatavate mis tahes määruste nõuetele vastav abi. |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 994/98 artiklile 1 edaspidi vastuvõetavate ja kalandussektori suhtes kohaldatavate mis tahes määruste nõuetele vastav abi.

| 2.3. | Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (11) ei kohaldata kalanduse suhtes. |
| --- | --- |

2.3.

Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrust (EÜ) nr 69/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes) (11) ei kohaldata kalanduse suhtes.

3.   PÕHIMÕTTED

| 3.1. | Kalandussektoris, nagu ka muudes ühenduse majandussektorites, on ühenduse riigiabi poliitika eesmärgiks vältida konkurentsi moonutamist siseturul.
  Riigiabi andmine kalandussektoris on õigustatud ainult juhul, kui see on kooskõlas nii konkurentsipoliitika kui ka ühise kalanduspoliitika eesmärkidega, mis on sätestatud käesolevates suunistes ja eelkõige nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (12) ning määrustes (EÜ) nr 2792/1999 ja 104/2000. |
| --- | --- |

3.1.

Kalandussektoris, nagu ka muudes ühenduse majandussektorites, on ühenduse riigiabi poliitika eesmärgiks vältida konkurentsi moonutamist siseturul.

Riigiabi andmine kalandussektoris on õigustatud ainult juhul, kui see on kooskõlas nii konkurentsipoliitika kui ka ühise kalanduspoliitika eesmärkidega, mis on sätestatud käesolevates suunistes ja eelkõige nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (12) ning määrustes (EÜ) nr 2792/1999 ja 104/2000.

| 3.2. | Oluline on tagada järjepidevus ja sidusus ühenduse tegevuspõhimõtetes riigiabi kontrollimise ning struktuurifondide kasutamise osas ühise kalanduspoliitika raames.
  Kui meetmed on abikõlblikud ühenduse vahenditest rahastamiseks, on need riigiabi kõlblikud ainult juhul, kui need vastavad määruses (EÜ) nr 2792/1999 sätestatud kriteeriumidele. Ühelgi juhul ei või riigiabi rahalise osaluse määr, mida väljendatakse protsendina abikõlblikest kuludest, ületada toetusekvivalendina nimetatud määruse IV lisas sätestatud siseriiklike ja ühenduse toetuste kogumäära.
  Komisjon hindab iga üksikjuhtumi puhul eraldi mis tahes abi meetmetele, mis ei kuulu käesolevate suuniste ega määruse (EÜ) nr 1595/2004 reguleerimisalasse, võttes arvesse asutamislepingu artiklites 87, 88 ja 89 sätestatud põhimõtteid ja ühenduse ühist kalanduspoliitikat. |
| --- | --- |

3.2.

Oluline on tagada järjepidevus ja sidusus ühenduse tegevuspõhimõtetes riigiabi kontrollimise ning struktuurifondide kasutamise osas ühise kalanduspoliitika raames.

Kui meetmed on abikõlblikud ühenduse vahenditest rahastamiseks, on need riigiabi kõlblikud ainult juhul, kui need vastavad määruses (EÜ) nr 2792/1999 sätestatud kriteeriumidele. Ühelgi juhul ei või riigiabi rahalise osaluse määr, mida väljendatakse protsendina abikõlblikest kuludest, ületada toetusekvivalendina nimetatud määruse IV lisas sätestatud siseriiklike ja ühenduse toetuste kogumäära.

Komisjon hindab iga üksikjuhtumi puhul eraldi mis tahes abi meetmetele, mis ei kuulu käesolevate suuniste ega määruse (EÜ) nr 1595/2004 reguleerimisalasse, võttes arvesse asutamislepingu artiklites 87, 88 ja 89 sätestatud põhimõtteid ja ühenduse ühist kalanduspoliitikat.

| 3.3. | On oluline, et abi ei antaks juhtudel, kus ei peeta kinni ühenduse õigusaktidest ja eelkõige ühise kalanduspoliitika eeskirjadest. Seetõttu võib riigiabi pidada ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui asjaomane liikmesriik kohustub kontrollima enne mis tahes abi andmist, kas rahastatavad meetmed ja nende toime on kooskõlas ühenduse õigusega. Abi andmise jooksul peavad liikmesriigid kontrollima, kas abisaajad vastavad ühise kalanduspoliitika eeskirjadele. Kui abi andmise jooksul leitakse, et abisaaja ei vasta ühise kalanduspoliitika eeskirjadele, tuleb abi tagasi maksta võrdeliselt rikkumise raskusega. |
| --- | --- |

3.3.

On oluline, et abi ei antaks juhtudel, kus ei peeta kinni ühenduse õigusaktidest ja eelkõige ühise kalanduspoliitika eeskirjadest. Seetõttu võib riigiabi pidada ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui asjaomane liikmesriik kohustub kontrollima enne mis tahes abi andmist, kas rahastatavad meetmed ja nende toime on kooskõlas ühenduse õigusega. Abi andmise jooksul peavad liikmesriigid kontrollima, kas abisaajad vastavad ühise kalanduspoliitika eeskirjadele. Kui abi andmise jooksul leitakse, et abisaaja ei vasta ühise kalanduspoliitika eeskirjadele, tuleb abi tagasi maksta võrdeliselt rikkumise raskusega.

| 3.4. | Tagamaks, et abi on vajalik ja soodustab teatava tegevuse arendamist, ei või lugeda ühisturuga kokkusobivaks sellisele tegevusele antavat abi, millega abisaaja tegeleks ka üksnes turutingimustes. Abi ei tohiks anda sellistele tegevustele, mis on abisaaja poolt juba tehtud. |
| --- | --- |

3.4.

Tagamaks, et abi on vajalik ja soodustab teatava tegevuse arendamist, ei või lugeda ühisturuga kokkusobivaks sellisele tegevusele antavat abi, millega abisaaja tegeleks ka üksnes turutingimustes. Abi ei tohiks anda sellistele tegevustele, mis on abisaaja poolt juba tehtud.

| 3.5. | Riigiabi toime ei tohi olla kaitsva iseloomuga – see peab aitama edendada kalandustoodete tootmise ja turustamise ratsionaliseerimist ja tõhustamist. Igasugune abi peaks tooma kaasa seisundi kestva paranemise, nii et asjaomane tööstusharu saaks edasi areneda üksnes turult saadava tulu alusel. |
| --- | --- |

3.5.

Riigiabi toime ei tohi olla kaitsva iseloomuga – see peab aitama edendada kalandustoodete tootmise ja turustamise ratsionaliseerimist ja tõhustamist. Igasugune abi peaks tooma kaasa seisundi kestva paranemise, nii et asjaomane tööstusharu saaks edasi areneda üksnes turult saadava tulu alusel.

| 3.6. | Kalandustoodete eksportimiseks või nendega ühenduse piires kauplemiseks antav riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu. |
| --- | --- |

3.6.

Kalandustoodete eksportimiseks või nendega ühenduse piires kauplemiseks antav riigiabi on ühisturuga kokkusobimatu.

| 3.7. | Riigiabi, mida antakse abisaajale ühtegi ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kooskõlas olevat kohustust seadmata ja mille eesmärk on parandada ettevõtjate finantsseisundit ja maksevalmidust või mida arvutatakse toodetud või turustatud koguse, toote hinna, toodanguühiku või tootmisvahendi alusel ja mille tulemusena vähenevad abisaaja tootmiskulud või suurenevad abisaaja tulud, on tegevusabina ühisturuga kokkusobimatu. Komisjon kavatseb seda reeglit karmilt rakendada igasuguse tegevusabi suhtes, kaasa arvatud maksuvabastusena või sotsiaalkindlustusmaksete või töötuskindlustusmaksete vähendamisena antava abi suhtes. |
| --- | --- |

3.7.

Riigiabi, mida antakse abisaajale ühtegi ühise kalanduspoliitika eesmärkidega kooskõlas olevat kohustust seadmata ja mille eesmärk on parandada ettevõtjate finantsseisundit ja maksevalmidust või mida arvutatakse toodetud või turustatud koguse, toote hinna, toodanguühiku või tootmisvahendi alusel ja mille tulemusena vähenevad abisaaja tootmiskulud või suurenevad abisaaja tulud, on tegevusabina ühisturuga kokkusobimatu. Komisjon kavatseb seda reeglit karmilt rakendada igasuguse tegevusabi suhtes, kaasa arvatud maksuvabastusena või sotsiaalkindlustusmaksete või töötuskindlustusmaksete vähendamisena antava abi suhtes.

| 3.8. | Läbipaistvuse huvides ei või komisjon lugeda abi ühisturuga kokkusobivaks, kui asjaomane liikmesriik ei ole teatanud abi kogusummat meetmete kohta ja abi osatähtsust.
  Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt tuleks piirmäärasid üldjuhul väljendada pigem abi osatähtsusena abikõlblikest kuludest kui suurima abisummana. Arvesse võetakse siiski kõiki tegureid, mis võimaldavad hinnata abisaaja tegelikku eelisseisundit.
  Riigiabi kavade hindamisel võetakse arvesse kõigi selliste meetmete kumulatiivset mõju abisaaja jaoks, millest osa moodustab ametiasutuste poolt ühenduse, siseriiklike, piirkondlike või kohalike õigusnormide kohaselt antav subsiidium, ning eelkõige selliste meetmete mõju, mille eesmärgiks on piirkondliku arengu edendamine. |
| --- | --- |

3.8.

Läbipaistvuse huvides ei või komisjon lugeda abi ühisturuga kokkusobivaks, kui asjaomane liikmesriik ei ole teatanud abi kogusummat meetmete kohta ja abi osatähtsust.

Komisjoni väljakujunenud tava kohaselt tuleks piirmäärasid üldjuhul väljendada pigem abi osatähtsusena abikõlblikest kuludest kui suurima abisummana. Arvesse võetakse siiski kõiki tegureid, mis võimaldavad hinnata abisaaja tegelikku eelisseisundit.

Riigiabi kavade hindamisel võetakse arvesse kõigi selliste meetmete kumulatiivset mõju abisaaja jaoks, millest osa moodustab ametiasutuste poolt ühenduse, siseriiklike, piirkondlike või kohalike õigusnormide kohaselt antav subsiidium, ning eelkõige selliste meetmete mõju, mille eesmärgiks on piirkondliku arengu edendamine.

| 3.9. | Piirkondliku riigiabi andmise suuniseid (13) käesolevas sektoris ei kohaldata. Piirkondlike abikavade osi, mis hõlmavad kalandussektorit, kontrollitakse käesolevate suuniste kohaselt. |
| --- | --- |

3.9.

Piirkondliku riigiabi andmise suuniseid (13) käesolevas sektoris ei kohaldata. Piirkondlike abikavade osi, mis hõlmavad kalandussektorit, kontrollitakse käesolevate suuniste kohaselt.

| 3.10 | Riigiabi, mida antakse selliste meetmeliikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1595/2004, kuid mis toob kasu muudele ettevõtetele kui väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele või mis ületab nimetatud määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud piirmäära, hinnatakse käesolevate suuniste ja nimetatud määruse artiklites 4–13 kõigi meetmeliikide suhtes sätestatud kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

3.10

Riigiabi, mida antakse selliste meetmeliikide puhul, mille suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1595/2004, kuid mis toob kasu muudele ettevõtetele kui väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele või mis ületab nimetatud määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud piirmäära, hinnatakse käesolevate suuniste ja nimetatud määruse artiklites 4–13 kõigi meetmeliikide suhtes sätestatud kriteeriumide alusel.

4.   ABI, MIDA VÕIB LUGEDA ÜHISTURUGA KOKKUSOBIVAKS

4.1.   Teatavate horisontaalsuuniste rakendusalasse kuuluv abi

| 4.1.1. | Keskkonnakaitseks antavat riigiabi hinnatakse vastavalt ühenduse suunistele, mis käsitlevad riigiabi andmist keskkonnakaitseks (14). Lisaks nimetatud suuniste nõuetele ei loeta keskkonnakaitseks antavat riigiabi ühisturuga kokkusobivaks juhul, kui see käsitleb laeva mahutavust või kui selle eesmärgiks on laeva püügivahendite tõhususe suurendamine. |
| --- | --- |

4.1.1.

Keskkonnakaitseks antavat riigiabi hinnatakse vastavalt ühenduse suunistele, mis käsitlevad riigiabi andmist keskkonnakaitseks (14). Lisaks nimetatud suuniste nõuetele ei loeta keskkonnakaitseks antavat riigiabi ühisturuga kokkusobivaks juhul, kui see käsitleb laeva mahutavust või kui selle eesmärgiks on laeva püügivahendite tõhususe suurendamine.

| 4.1.2. | Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi hinnatakse vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (15). Lisaks nimetatud suuniste nõuetele võib muu hulgas merekalapüügiga tegelevate äriühingute ümberkorraldamiseks anda riigiabi ainult juhul, kui komisjonile on esitatud asjakohane kava laevastiku mahutavuse vähendamiseks ulatuses, mis ületab ühenduse õigusaktide alusel nõutavat. |
| --- | --- |

4.1.2.

Raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi hinnatakse vastavalt raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevatele ühenduse suunistele (15). Lisaks nimetatud suuniste nõuetele võib muu hulgas merekalapüügiga tegelevate äriühingute ümberkorraldamiseks anda riigiabi ainult juhul, kui komisjonile on esitatud asjakohane kava laevastiku mahutavuse vähendamiseks ulatuses, mis ületab ühenduse õigusaktide alusel nõutavat.

4.2.   Abi kalalaevade lõplikuks kasutusest kõrvaldamiseks nende kolmandatele riikidele üleandmise teel

Abi kalalaevade lõplikuks kasutusest kõrvaldamiseks nende kolmandatele riikidele üleandmise teel, mis ei ole seotud uute aluste ostmise või ehitamisega, sobib ühisturuga kokku juhul, kui selline abi vastab määruse (EÜ) nr 2792/99 ühenduse abi kõlblikkuse nõuetele, eelkõige nimetatud määruse artikli 7 lõike 3 punktis b, artikli 7 lõike 5 punktides b ja c ning artiklis 8 ja III lisa punktides 1.1 ja 1.2 sätestatud nõuetele.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõikele 3 ei või riigiabiga toetatava laevastiku koosseisust laeva välja arvata enne, kui nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruses (EÜ) nr 3690/93 (millega kehtestatakse ühenduse süsteem, mis sätestab eeskirjad kalapüügilitsentsides sisalduva miinimumteabe kohta) (16) määratletud püügilitsents ja võimalikud asjakohaste määrustega ettenähtud püügiload on tühistatud.

4.3.   Abi püügitegevuse ajutiseks katkestamiseks

| 4.3.1. | Püügitegevuse ajutiseks katkestamiseks antavat abi võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks juhul, kui see vastab määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 16 nõuetele.
  Püügitegevuse ajutisel katkestamisel taastamis- või kaitsekorralduskava raames võib riigiabi lugeda ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui asjaomane kava on vastu võetud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 või 6 kohaselt.
  Püügitegevuse ajutisel katkestamisel erakorraliste meetmete raames võib riigiabi lugeda ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui meetme rakendamise otsuse on teinud komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 7 või nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 850/1998 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu) (17) artikli 45 lõike 1 kohaselt või üks või mitu liikmesriiki määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8 või määruse (EÜ) nr 850/1998 artikli 45 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

4.3.1.

Püügitegevuse ajutiseks katkestamiseks antavat abi võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks juhul, kui see vastab määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 16 nõuetele.

Püügitegevuse ajutisel katkestamisel taastamis- või kaitsekorralduskava raames võib riigiabi lugeda ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui asjaomane kava on vastu võetud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 5 või 6 kohaselt.

Püügitegevuse ajutisel katkestamisel erakorraliste meetmete raames võib riigiabi lugeda ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui meetme rakendamise otsuse on teinud komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 7 või nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 850/1998 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu) (17) artikli 45 lõike 1 kohaselt või üks või mitu liikmesriiki määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8 või määruse (EÜ) nr 850/1998 artikli 45 lõike 2 kohaselt.

| 4.3.2. | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 12 lõikele 6 võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks neid kaasnevaid sotsiaalseid meetmeid, mis on võetud kalalaevade laevapere liikmete osas, keda mõjutab püügitegevuse ajutine katkestamine vee-elusressursside kaitseprojektide raames.
  Liikmesriik peab vastu võtma otsuse püügitegevuse katkestamise kohta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8, 9 või 10 alusel või määruse (EÜ) nr 850/1998 artikli 46 alusel või nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 88/98 (millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitseks) (18) artikli 13 alusel või nõukogu 27. juuni 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1626/94 (millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed) (19) artikli 1 lõike 3 alusel.
  Vee-elusressursside kaitseprojektid peavad lisaks püügitegevuse ajutisele katkestamisele hõlmama tõhusaid meetmeid kalade suremuse vähendamiseks, näiteks püügimahtude lõpliku vähendamise või tehniliste meetmete võtmise teel. Komisjonile tuleb projektidest teatada ning projektid peavad sisaldama täpseid ja mõõdetavaid eesmärke ning ajakava.
  Komisjon pöördub viivitamata määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 33 lõikes 1 sätestatud teadus-, tehnika- ja majanduskomitee poole arvamuse saamiseks. Esitada tuleb tõendid projekti sotsiaalse mõju kohta ja põhjendused tavalise sotsiaalkindlustussüsteemi toimet ületavate erimeetmete võtmiseks. Ainult isikud, kelle põhitegevus on seotud kasutusel oleva kalalaeva pardal toimuva tegevusega, on laevapere liikmed. Laevaomanikud ei ole kõlblikud, välja arvatud põhitegevusena oma laeval töötavad laevaomanikud.
  Komisjonile meetme kohta saadetavale teatisele tuleb lisada asjaomase abi teaduslik ja vajadusel ka majanduslik põhjendus. Meetmed ei tohi olla ulatuslikumad, kui on hädavajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks, ning need peavad olema piiratud kestusega. Liigsete hüvitiste maksmist tuleb vältida.
  Liikmesriik võib hüvitisi anda ühe aasta jooksul ning seda tähtaega võib pikendada ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

4.3.2.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 12 lõikele 6 võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks neid kaasnevaid sotsiaalseid meetmeid, mis on võetud kalalaevade laevapere liikmete osas, keda mõjutab püügitegevuse ajutine katkestamine vee-elusressursside kaitseprojektide raames.

Liikmesriik peab vastu võtma otsuse püügitegevuse katkestamise kohta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 8, 9 või 10 alusel või määruse (EÜ) nr 850/1998 artikli 46 alusel või nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 88/98 (millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitseks) (18) artikli 13 alusel või nõukogu 27. juuni 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1626/94 (millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed) (19) artikli 1 lõike 3 alusel.

Vee-elusressursside kaitseprojektid peavad lisaks püügitegevuse ajutisele katkestamisele hõlmama tõhusaid meetmeid kalade suremuse vähendamiseks, näiteks püügimahtude lõpliku vähendamise või tehniliste meetmete võtmise teel. Komisjonile tuleb projektidest teatada ning projektid peavad sisaldama täpseid ja mõõdetavaid eesmärke ning ajakava.

Komisjon pöördub viivitamata määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 33 lõikes 1 sätestatud teadus-, tehnika- ja majanduskomitee poole arvamuse saamiseks. Esitada tuleb tõendid projekti sotsiaalse mõju kohta ja põhjendused tavalise sotsiaalkindlustussüsteemi toimet ületavate erimeetmete võtmiseks. Ainult isikud, kelle põhitegevus on seotud kasutusel oleva kalalaeva pardal toimuva tegevusega, on laevapere liikmed. Laevaomanikud ei ole kõlblikud, välja arvatud põhitegevusena oma laeval töötavad laevaomanikud.

Komisjonile meetme kohta saadetavale teatisele tuleb lisada asjaomase abi teaduslik ja vajadusel ka majanduslik põhjendus. Meetmed ei tohi olla ulatuslikumad, kui on hädavajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks, ning need peavad olema piiratud kestusega. Liigsete hüvitiste maksmist tuleb vältida.

Liikmesriik võib hüvitisi anda ühe aasta jooksul ning seda tähtaega võib pikendada ühe aasta võrra.

| 4.3.3. | Punktides 4.3.1. ja 4.3.2 määratletud riigiabi võib ainult osaliselt korvata püügitegevuse ajutise katkestamisega seotud sissetuleku vähenemist. |
| --- | --- |

4.3.3.

Punktides 4.3.1. ja 4.3.2 määratletud riigiabi võib ainult osaliselt korvata püügitegevuse ajutise katkestamisega seotud sissetuleku vähenemist.

| 4.3.4. | Lubatud ei ole püügitegevuse piiramiseks antav liikmesriigi abi, mille eesmärk on vähendada kalapüügikoormust vastavalt määruse 2371/2002 artikli 16 lõikele 2. |
| --- | --- |

4.3.4.

Lubatud ei ole püügitegevuse piiramiseks antav liikmesriigi abi, mille eesmärk on vähendada kalapüügikoormust vastavalt määruse 2371/2002 artikli 16 lõikele 2.

4.4.   Abi laevastikku tehtavateks investeeringuteks

| 4.4.1. | Abi kalalaevade uuendamiseks võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks juhul, kui see vastab määruse (EÜ) nr 2792/1999 artiklite 9 ja 10 ning III lisa punkti 1.3 nõuetele ja tingimusel, et riigiabi summa toetusekvivalent ei ületa nimetatud määruse IV lisas sätestatud riiklike ja ühenduse toetuste kogumäära.
  Laevatehastele ei tohi anda abi ühenduse kalalaevade ehitamiseks. Laevatehastele ühenduseväliste kalalaevade ehitamiseks, remontimiseks või ümberehitamiseks antava abi suhtes kohaldatakse laevaehitusele antavat abi käsitlevat raamistikku (20). |
| --- | --- |

4.4.1.

Abi kalalaevade uuendamiseks võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks juhul, kui see vastab määruse (EÜ) nr 2792/1999 artiklite 9 ja 10 ning III lisa punkti 1.3 nõuetele ja tingimusel, et riigiabi summa toetusekvivalent ei ületa nimetatud määruse IV lisas sätestatud riiklike ja ühenduse toetuste kogumäära.

Laevatehastele ei tohi anda abi ühenduse kalalaevade ehitamiseks. Laevatehastele ühenduseväliste kalalaevade ehitamiseks, remontimiseks või ümberehitamiseks antava abi suhtes kohaldatakse laevaehitusele antavat abi käsitlevat raamistikku (20).

| 4.4.2. | Abi kalalaevade moderniseerimiseks ja varustamiseks võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastab määruse (EÜ) nr 2792/1999 artiklite 9 ja 10 ning III lisa punkti 1.4 nõuetele ja tingimusel, et riigiabi summa toetusekvivalent ei ületa nimetatud määruse IV lisas sätestatud riiklike ja ühenduse toetuste kogumäära. |
| --- | --- |

4.4.2.

Abi kalalaevade moderniseerimiseks ja varustamiseks võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui see vastab määruse (EÜ) nr 2792/1999 artiklite 9 ja 10 ning III lisa punkti 1.4 nõuetele ja tingimusel, et riigiabi summa toetusekvivalent ei ületa nimetatud määruse IV lisas sätestatud riiklike ja ühenduse toetuste kogumäära.

| 4.4.3. | Punktides 4.4.1 ja 4.4.2 määratletud abi võib anda ainult juhul, kui täidetakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 13, komisjoni 12. augusti 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1438/2003 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad) (21) ja, kui see on asjakohane, nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 639/2004 (kalalaevastike haldamise kohta ühenduse äärepoolseimates piirkondades) (22) sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

4.4.3.

Punktides 4.4.1 ja 4.4.2 määratletud abi võib anda ainult juhul, kui täidetakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 13, komisjoni 12. augusti 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1438/2003 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 III peatükis määratletud ühenduse laevastikupoliitika rakenduseeskirjad) (21) ja, kui see on asjakohane, nõukogu 30. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 639/2004 (kalalaevastike haldamise kohta ühenduse äärepoolseimates piirkondades) (22) sätestatud nõudeid.

| 4.4.4. | Abi kasutatud aluste ostmiseks loetakse ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui see vastab määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 12 lõike 3 punkti d ja artikli 12 lõike 4 punkti f sätetele. |
| --- | --- |

4.4.4.

Abi kasutatud aluste ostmiseks loetakse ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui see vastab määruse (EÜ) nr 2792/1999 artikli 12 lõike 3 punkti d ja artikli 12 lõike 4 punkti f sätetele.

| 4.4.5. | Laevastikku tehtavateks investeeringuteks antavat riigiabi ei loeta ühisturuga kokkusobivaks ning liikmesriigid ei anna sellist abi meetmete puhul, mille suhtes on ühenduse finantsabi andmine peatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 16 lõikele 1. |
| --- | --- |

4.4.5.

Laevastikku tehtavateks investeeringuteks antavat riigiabi ei loeta ühisturuga kokkusobivaks ning liikmesriigid ei anna sellist abi meetmete puhul, mille suhtes on ühenduse finantsabi andmine peatatud vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 16 lõikele 1.

4.5.   Sotsiaalmajanduslikud meetmed

Kalandus- ja akvakultuurisektori töötajatele ning kala- ja akvakultuuritoodete töötlemise ja turustamisega tegelevatele töötajatele mõeldud sissetulekutoetust võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks juhul, kui see on osa sotsiaalmajanduslikest tugivarumeetmetest, millega hüvitatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõike 1 kohaselt püügimahu kohandamiseks vastu võetud meetmetega seotud sissetulekute vähenemist. Sellist abi hinnatakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi vastavalt punktis 3 toodud põhimõtetele. Püügitegevuse ajutise katkestamise korral kohaldatakse punkti 4.3.

4.6.   Loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi

Asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b kohaselt loetakse loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi ühisturuga kokkusobivaks.

Et selline abi loetaks ühisturuga kokkusobivaks, peab loodusõnnetuse või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju ulatuma künniseni, milleks on 20 % asjaomase äriühingu keskmisest käibest eelneva kolme aasta jooksul eesmärgi 1 piirkondades nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 3 ning mis hõlmavad selle määruse artikli 6 lõikes 1 määratletud piirkondi ja 30 % nimetatud käibest muudes piirkondades.

Kui loodusõnnetuse või erakorraliste sündmuste toimumine on tõendatud, võib varalise kahju hüvitamiseks anda abi kuni 100 % ulatuses. Hüvitus tuleks välja arvutada iga üksiku hüvitisesaaja tasandil ja ülemäärast hüvitamist tuleks vältida. Hüvitisest tuleb maha arvata kindlustusskeemide alusel saadud summad ja hüvitisesaaja tavapärased kulud. Kahju, mis võib olla kaetud tavalise kindlustuslepinguga või mis tuleneb tavalisest ettevõtlusriskist, ei ole abikõlblik.

Hüvitis tuleb eraldada kolme aasta jooksul pärast asjaomast sündmust.

4.7.   Äärepoolseimad piirkonnad

Kui ühenduse õigusaktide sätted käsitlevad konkreetselt äärepoolseimaid piirkondi, näiteks määruse (EÜ) nr 2792/1999 IV lisa sätted kalandussektoris antava investeerimisabi osatähtsuse kohta, tunnistab komisjon nendes piirkondades kalandussektorile antava abi ühisturuga kokkusobivaks ainult juhul, kui see abi vastab nimetatud sätetele. Kui tegemist on meetmetega, mille suhtes ei kohaldata äärepoolseimad piirkondi käsitlevaid erisätteid, hinnatakse äärepoolseimate piirkondade vajaduste katmiseks mõeldud abi igal üksikjuhul eraldi, võttes ühest küljest arvesse asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 määratletud tegureid, mis iseloomustavad selliseid piirkondi, ja teisest küljest asjaomaste meetmete vastavust ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ning meetmete võimalikku mõju konkurentsile nimetatud piirkondades ja muudes ühenduse osades.

4.8.   Maksutaolistest lõivudest rahastatav abi

Teatavate kala- ja akvakultuuritoodete suhtes nende päritolust olenemata kohaldatavatest erimaksudest ja eelkõige maksutaolistest lõivudest rahastatavad abikavad võib lugeda ühisturuga kokkusobivaks, kui neid abikavasid kohaldatakse nii omamaiste kui ka importtoodete suhtes ja kui antav abi vastab käesolevate suuniste tingimustele.

5.   MENETLUSKÜSIMUSED

Komisjon tuletab meelde, et kohaldatakse määruse (EÜ) nr 659/1999 sätteid ja selle rakendussätteid.

Kui komisjon võtab vastu eitava otsuse abi suhtes, mida on antud ilma komisjonile teatamata ja ilma komisjoni heakskiiduta, peab liikmesriik abi abisaajalt koos intressidega tagasi nõudma määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 14 sätestatud tingimustel.

Abimeetmete kontrollimise kiirendamiseks soovitatakse liikmesriikidel täita komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (komisjoni määruse (EÜ) nr 659/1999 rakendamise kohta, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (23) I lisa I osas ja III.14 osas toodud vormid.

5.1.   Uuesti teatamine ja aastaaruanne

Selleks et komisjon saaks täita oma kohustust kontrollida pidevalt kõiki liikmesriikides olemasolevaid abisüsteeme, peaksid liikmesriigid uuesti teatama komisjonile tähtajatutest abikavadest hiljemalt kaks kuud enne seda, kui möödub kümme aastat nende jõustumisest.

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 21 on sätestatud, et liikmesriigid esitavad komisjonile aastaaruanded kõikide olemasolevate toetuskavade kohta, mille suhtes ei ole tingimusliku otsusega kehtestatud eriaruandekohustusi. Need aastaaruanded peavad sisaldama ka heakskiidetud kavade väliseid üksiktoetusi. Aastaaruanne peab sisaldama komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 IIIC lisas toodud vormis esitatud kogu asjakohast teavet.

5.2.   Ettepanekud asjakohaste meetmete kohta

Käesolevad suunised asendavad varasemad riigiabi kontrollimise suunised kalandus- ja akvakultuurisektoris (24), sest ühine kalanduspoliitika on edasi arenenud – vastu on võetud määrus (EÜ) nr 2369/2992, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2792/1999, määrus (EÜ) nr 2371/2002 ja määrus (EÜ) nr 1595/2004.

Komisjon muudab käesolevaid suuniseid riigiabi loendite korrapärase kontrollimise käigus omandatud kogemuste ja ühises kalanduspoliitikas toimuva arengu valguses.

Vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 1 ja määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 18 teeb komisjon ettepaneku, et liikmesriigid muudaksid olemasolevaid kalandussektoris antavat abi käsitlevaid abikavasid nii, et need oleksid hiljemalt 1. jaanuariks 2005 kooskõlas käesolevate suunistega.

Liikmesriikidel palutakse hiljemalt 15. novembriks 2004 kirjalikult kinnitada, et nad nõustuvad ettepanekutega asjakohaste meetmete kohta.

Kui liikmesriik ei ole nimetatud kuupäevaks esitanud kirjalikku kinnitust oma nõusoleku kohta ega ole kirjalikult selgelt väljendanud oma vastuseisu, eeldab komisjon, et see liikmesriik on ettepanekutega nõus.

Kui liikmesriik ei nõustu nimetatud kuupäevaks ühegi ettepanekuga või osaga neist, tegutseb komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 19 lõikele 2.

5.3.   Kohaldamise tähtpäev

Komisjon kohaldab käesolevaid suuniseid alates 1. novembrist 2004 kogu riigiabi suhtes, millest teatatakse sel kuupäeval või pärast seda.

Ebaseaduslikku abi määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses hinnatakse vastavalt abiprogrammi käivitanud haldusakti jõustumise ajal kehtinud suunistele.

Kui käesolevates suunistes viidatakse ühenduse õigusaktidele või komisjoni suunistele, hõlmavad sellised viited ka pärast 1. novembrit 2004 nendes õigusaktides või suunistes tehtavaid muudatusi.

---

(1)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2369/2002 (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 49).

(2)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(4)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

(5)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 57.

(6)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

(7)  ELT L 291, 14.9.2004.

(8)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 363/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 20).

(9)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 364/2004 (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22).

(10)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3.

(11)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 30.

(12)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(13)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9. Suuniseid on muudetud piirkondlikku riigiabi käsitlevate suuniste muudatustega (EÜT C 258, 9.9.2000, lk 5).

(14)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

(15)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

(16)  EÜT L 341, 31.12.1993, lk 93.

(17)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 602/2004 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 30).

(18)  EÜT L 9, 15.1.1998, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 812/2004 (ELT L 150, 30.4.2004, lk 12).

(19)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 813/2004 (ELT L 150, 30.4.2004, lk 32).

(20)  ELT C 317, 30.12.2003, lk 11.

(21)  ELT L 204, 13.8.2003, lk 21. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 916/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 81).

(22)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 9.

(23)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

(24)  EÜT C 19, 20.1.2001, lk 7.

---

| 14.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/13 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/13

---

Nõukogu määruse nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, mis käsitleb toimikut COMP/C.2/37.214 – Saksa Bundesliga meediaõiguste ühismüük

(2004/C 229/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

1.   sissejuhatus

| (1) | 25. augustil 1998. aastal taotles Saksamaa Jalgpalliliit (Deutsche Fußballbund – DFB) vastavalt määruse nr 17 artiklite 2 ja 4 EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohast sekkumatustõendit või üksikerandi tegemist meeste Bundesliga ja 2. Bundesliga meistrivõistluste mängude tele- ja raadioülekandeõiguste ja muude tehniliste kasutusviiside tsentraliseeritud müügi (1) suhtes. 30. oktoobril 2003. aastal teatas komisjon vastavalt määruse nr 17 artikli 19 lõikele 3 Euroopa Liidu Teatajas ilmunud teatises oma kavatsusest kiita heaks muudetud tsentraliseeritud müügi korraldus (2) ning seetõttu esitasid asjast huvitatud kolmandad osapooled komisjonile oma märkused. |
| --- | --- |

(1)

25. augustil 1998. aastal taotles Saksamaa Jalgpalliliit (Deutsche Fußballbund – DFB) vastavalt määruse nr 17 artiklite 2 ja 4 EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohast sekkumatustõendit või üksikerandi tegemist meeste Bundesliga ja 2. Bundesliga meistrivõistluste mängude tele- ja raadioülekandeõiguste ja muude tehniliste kasutusviiside tsentraliseeritud müügi (1) suhtes. 30. oktoobril 2003. aastal teatas komisjon vastavalt määruse nr 17 artikli 19 lõikele 3 Euroopa Liidu Teatajas ilmunud teatises oma kavatsusest kiita heaks muudetud tsentraliseeritud müügi korraldus (2) ning seetõttu esitasid asjast huvitatud kolmandad osapooled komisjonile oma märkused.

2.   Esialgne hinnang

| (2) | Komisjon teavitas DFB-d ja Saksa Jalgpalliliigade Liitu (Ligaverband) 18. juuni 2004. aasta kirjaga oma esialgsest hinnangust määruse 1/2003 artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas DFB-d ja Saksa Jalgpalliliigade Liitu (Ligaverband) 18. juuni 2004. aasta kirjaga oma esialgsest hinnangust määruse 1/2003 artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (3) | Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt tekitab probleeme Bundesliga ja 2. Bundesliga meediaõiguste ülekandmine jalgpalliklubidelt jalgpalliliigale ja sellega kaasnev tsentraliseeritud müük. Jalgpalliliiga määrab müügikokkulepetes nii meediaõiguste hinna kui ka nende kasutamise viisi ja ulatuse. Tsentraliseeritud müügi kokkulepe ja sellega kaasnev ühismüük takistab jalgpalliklubisid iseseisvalt tele- ja raadiooperaatoritega ja/või spordiülekannete õiguste vahendajatega läbirääkimisi pidamast. Konkurents õiguste müümisel on välistatud. Jalgpalliklubidel ei lasta iseseisvalt teha tsentraliseeritud müügi tingimustest erinevaid õiguste müüki käsitlevaid ärilisi otsuseid hinna või õiguste andmise viisi ja ulatuse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt tekitab probleeme Bundesliga ja 2. Bundesliga meediaõiguste ülekandmine jalgpalliklubidelt jalgpalliliigale ja sellega kaasnev tsentraliseeritud müük. Jalgpalliliiga määrab müügikokkulepetes nii meediaõiguste hinna kui ka nende kasutamise viisi ja ulatuse. Tsentraliseeritud müügi kokkulepe ja sellega kaasnev ühismüük takistab jalgpalliklubisid iseseisvalt tele- ja raadiooperaatoritega ja/või spordiülekannete õiguste vahendajatega läbirääkimisi pidamast. Konkurents õiguste müümisel on välistatud. Jalgpalliklubidel ei lasta iseseisvalt teha tsentraliseeritud müügi tingimustest erinevaid õiguste müüki käsitlevaid ärilisi otsuseid hinna või õiguste andmise viisi ja ulatuse kohta.

| (4) | Lisaks sellele mõjutab tsentraliseeritud müük esialgse hinnangu kohaselt negatiivselt järgnevaid televisiooniturgusid ja uute meediavahendite turgusid, kuna jalgpalliga seonduvate saadete pakkumise võimalus mängib tähtsat rolli programmide edastajate konkurentsis reklaamitulu ning abonentide ja tasuliste programmide vaatajate tõttu. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele mõjutab tsentraliseeritud müük esialgse hinnangu kohaselt negatiivselt järgnevaid televisiooniturgusid ja uute meediavahendite turgusid, kuna jalgpalliga seonduvate saadete pakkumise võimalus mängib tähtsat rolli programmide edastajate konkurentsis reklaamitulu ning abonentide ja tasuliste programmide vaatajate tõttu.

3.   Kohustused

| (5) | Ligaverband kinnitas seejärel eelmise teatamismenetluse raames võetud kohustusi, mille puhul on arvesse võetud määruse nr 17 artikli 19 lõike 3 kohaselt esitatud märkusi, nüüd ka määruse 1/2003 artikli 9 lõike 1 tähenduses. Lühikokkuvõte kõnealustest kohustustest on esitatud allpool ning need on avaldatud täies ulatuses konkurentsipoliitika peadirektoraadi kodulehel. |
| --- | --- |

(5)

Ligaverband kinnitas seejärel eelmise teatamismenetluse raames võetud kohustusi, mille puhul on arvesse võetud määruse nr 17 artikli 19 lõike 3 kohaselt esitatud märkusi, nüüd ka määruse 1/2003 artikli 9 lõike 1 tähenduses. Lühikokkuvõte kõnealustest kohustustest on esitatud allpool ning need on avaldatud täies ulatuses konkurentsipoliitika peadirektoraadi kodulehel.

| (6) | Jalgpalliliiga mängude ülekandeõigusi pakutakse mitme paketina läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra kohaselt. Nii agentide kui ka all-litsentsiomanikega sõlmitavate lepingute kehtivusaeg ei ületa kolme hooaega. |
| --- | --- |

(6)

Jalgpalliliiga mängude ülekandeõigusi pakutakse mitme paketina läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra kohaselt. Nii agentide kui ka all-litsentsiomanikega sõlmitavate lepingute kehtivusaeg ei ületa kolme hooaega.

| (7) | Bundesliga ja 2. Bundesliga mängude otseülekandeid pakub Ligaverband eelkõige kahes paketis nii tasuta kui ka tasulise televisiooni programmide edastajatele. Kolmas pakett annab ostjale õiguse vähemalt kahe Bundesliga kohtumise otseülekande tegemiseks ja esimeseks tipphetkede reportaažiks hilisema edastusena tasuta televisioonis. Neljas pakett hõlmab 2. Bundesliga mängude otseülekandeid ja esimest tipphetkede reportaaži hilisema edastusena tasuta televisioonis. Teise ja kolmanda järgu kasutusõigusi pakutakse viiendas paketis. Pakette 3 kuni 5 võib müüa mitmele kasutajale. |
| --- | --- |

(7)

Bundesliga ja 2. Bundesliga mängude otseülekandeid pakub Ligaverband eelkõige kahes paketis nii tasuta kui ka tasulise televisiooni programmide edastajatele. Kolmas pakett annab ostjale õiguse vähemalt kahe Bundesliga kohtumise otseülekande tegemiseks ja esimeseks tipphetkede reportaažiks hilisema edastusena tasuta televisioonis. Neljas pakett hõlmab 2. Bundesliga mängude otseülekandeid ja esimest tipphetkede reportaaži hilisema edastusena tasuta televisioonis. Teise ja kolmanda järgu kasutusõigusi pakutakse viiendas paketis. Pakette 3 kuni 5 võib müüa mitmele kasutajale.

| (8) | Kuues pakett annab õiguse kanda Bundesliga ja 2. Bundesliga kohtumisi üle Internetis otse ja/või veidi hilisema edastusena. Alates 1. juulist 2006 sisaldab see pakett õigust kanda kohtumisi üle otse ja veidi hilisema edastusena. Ligaverband hakkab iga päev, mil toimub mäng, pakkuma Internetis kokku vähemalt 90-minutilist reportaaži kohtumistest näiteks videokonverentsi vormis. Seitsmes pakett hõlmab õigust reportaažidele tipphetkedest hilisema edastusena. Kaheksas pakett sisaldab õigust kanda Bundesliga ja/või 2. Bundesliga kohtumisi üle mobiiltelefonivõrgu kaudu otse ja/või veidi hilisema edastusena ja/või salvestatuna. Üheksas pakett annab õiguse edastada katkendeid Bundesliga ja/või 2. Bundesliga mängudest mobiiltelefonivõrgu kaudu hilisema edastusena. |
| --- | --- |

(8)

Kuues pakett annab õiguse kanda Bundesliga ja 2. Bundesliga kohtumisi üle Internetis otse ja/või veidi hilisema edastusena. Alates 1. juulist 2006 sisaldab see pakett õigust kanda kohtumisi üle otse ja veidi hilisema edastusena. Ligaverband hakkab iga päev, mil toimub mäng, pakkuma Internetis kokku vähemalt 90-minutilist reportaaži kohtumistest näiteks videokonverentsi vormis. Seitsmes pakett hõlmab õigust reportaažidele tipphetkedest hilisema edastusena. Kaheksas pakett sisaldab õigust kanda Bundesliga ja/või 2. Bundesliga kohtumisi üle mobiiltelefonivõrgu kaudu otse ja/või veidi hilisema edastusena ja/või salvestatuna. Üheksas pakett annab õiguse edastada katkendeid Bundesliga ja/või 2. Bundesliga mängudest mobiiltelefonivõrgu kaudu hilisema edastusena.

| (9) | Iga klubi võib müüa õiguse näidata oma kodumänge 24 tunni möödumisel kohtumisest tasuta televisiooniprogrammi pakkujatele kuni täispikkuses ühel korral tasuta televisioonis näitamiseks Euroopa Majanduspiirkonna territooriumil. |
| --- | --- |

(9)

Iga klubi võib müüa õiguse näidata oma kodumänge 24 tunni möödumisel kohtumisest tasuta televisiooniprogrammi pakkujatele kuni täispikkuses ühel korral tasuta televisioonis näitamiseks Euroopa Majanduspiirkonna territooriumil.

| (10) | Iga jalgpalliklubi saab poolteist tundi pärast mängu lõppu kasutada Internetis kuni 30-minutilist kokkuvõtet oma kodu- ja välismängudest. Alates 1. juulist 2006 võib iga klubi pärast mängu lõppu avaldada ajaliste piiranguteta reportaaže oma kodu- ja välismängudest enda või kolmandate isikute kodulehekülgedel. Iga klubi võib müüa oma kodumängude ülekandeõigusi mobiiltelefonivõrkudes Euroopa Majanduspiirkonna piires asjaomaste mobiiltelefonivõrkude operaatoritele. Iga klubi võib kasutada oma kodumänge pärast mängu lõppu ilma piiranguteta tasuta raadiojaamades. Otseülekannete puhul ei tohi kasutamine ületada 10 minutit poolaja kohta. |
| --- | --- |

(10)

Iga jalgpalliklubi saab poolteist tundi pärast mängu lõppu kasutada Internetis kuni 30-minutilist kokkuvõtet oma kodu- ja välismängudest. Alates 1. juulist 2006 võib iga klubi pärast mängu lõppu avaldada ajaliste piiranguteta reportaaže oma kodu- ja välismängudest enda või kolmandate isikute kodulehekülgedel. Iga klubi võib müüa oma kodumängude ülekandeõigusi mobiiltelefonivõrkudes Euroopa Majanduspiirkonna piires asjaomaste mobiiltelefonivõrkude operaatoritele. Iga klubi võib kasutada oma kodumänge pärast mängu lõppu ilma piiranguteta tasuta raadiojaamades. Otseülekannete puhul ei tohi kasutamine ületada 10 minutit poolaja kohta.

| (11) | Eelpool nimetatud õigusi ei või võõrandada nii, et kasutaja saaks luua toote, mis läheks vastuollu terviklikust tootest huvitatud DFB ja Ligaverband või pakettide 1–9 ostjate huvidega, ja kahjustaks tootemargi väljakujundamise (branding) ja tsentraliseeritud müügi (One-Stop-Shop) eeliseid. |
| --- | --- |

(11)

Eelpool nimetatud õigusi ei või võõrandada nii, et kasutaja saaks luua toote, mis läheks vastuollu terviklikust tootest huvitatud DFB ja Ligaverband või pakettide 1–9 ostjate huvidega, ja kahjustaks tootemargi väljakujundamise (branding) ja tsentraliseeritud müügi (One-Stop-Shop) eeliseid.

| (12) | Osapoolte ettepaneku kohaselt võivad jalgpalliklubid kasutada kasutamata jäänud õigusi. Ligaverbandile jääb siiski õigus turustada vastavat paketti paralleelselt ja mitteainuõiguslikult. Nimetatud õigus kehtib juhul, kui Ligaverband ei ole suutnud müüa teatavaid ühismüügimenetluse alla kuuluvaid õigusi. Kui 14 päeva möödumisel mänguaasta esimesest mängupäevast ei ole kasutajaga sõlmitud kokkulepet mõne eelnimetatud paketi osas vastavalt selles kindlaksmääratud õigustele, võivad jalgpalliklubid sellest ajahetkest kuni hooaja lõpuni ise kasutada neid oma kodumängudega seotud õigusi, mis jäid kasutamata asjaomase kasutuspaketi raames. Samuti on jalgpalliklubidel õigus õigusi võõrandada, kui õiguste valdaja jätab need ilma objektiivse põhjuseta kasutamata. |
| --- | --- |

(12)

Osapoolte ettepaneku kohaselt võivad jalgpalliklubid kasutada kasutamata jäänud õigusi. Ligaverbandile jääb siiski õigus turustada vastavat paketti paralleelselt ja mitteainuõiguslikult. Nimetatud õigus kehtib juhul, kui Ligaverband ei ole suutnud müüa teatavaid ühismüügimenetluse alla kuuluvaid õigusi. Kui 14 päeva möödumisel mänguaasta esimesest mängupäevast ei ole kasutajaga sõlmitud kokkulepet mõne eelnimetatud paketi osas vastavalt selles kindlaksmääratud õigustele, võivad jalgpalliklubid sellest ajahetkest kuni hooaja lõpuni ise kasutada neid oma kodumängudega seotud õigusi, mis jäid kasutamata asjaomase kasutuspaketi raames. Samuti on jalgpalliklubidel õigus õigusi võõrandada, kui õiguste valdaja jätab need ilma objektiivse põhjuseta kasutamata.

| (13) | Televisiooni- ja internetiülekandeid käsitlevad muudatused jõustuvad 1. juulil 2006. aastal. Kõik ülejäänud muudatused kehtivad alates 1. juulist 2004. aastal. Need üleminekuetapid võimaldavad hakata järk-järgult arvestama konkurentsialaste kaalutlustega Bundesliga ja 2. Bundesliga mängutegevust kahjustamata. |
| --- | --- |

(13)

Televisiooni- ja internetiülekandeid käsitlevad muudatused jõustuvad 1. juulil 2006. aastal. Kõik ülejäänud muudatused kehtivad alates 1. juulist 2004. aastal. Need üleminekuetapid võimaldavad hakata järk-järgult arvestama konkurentsialaste kaalutlustega Bundesliga ja 2. Bundesliga mängutegevust kahjustamata.

| (14) | Tulevikus sõlmitavad litsentsilepingud ei ole esitatud turustusmudeli objektiks. Komisjon jätab endale õiguse viia läbi eraldi kontrollmenetlusi ühenduse õiguse kohaselt, eelkõige juhul, kui üks kasutaja ostab kumulatiivselt mitu tsentraliseeritult müüdavat ainuõiguste kasutuspaketti. |
| --- | --- |

(14)

Tulevikus sõlmitavad litsentsilepingud ei ole esitatud turustusmudeli objektiks. Komisjon jätab endale õiguse viia läbi eraldi kontrollmenetlusi ühenduse õiguse kohaselt, eelkõige juhul, kui üks kasutaja ostab kumulatiivselt mitu tsentraliseeritult müüdavat ainuõiguste kasutuspaketti.

4.   Komisjoni kavatsus

| (15) | Jättes endale turu testimise õiguse, kavatseb komisjon teha määruse nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega muudetakse eespool kokkuvõtlikult esitatud ja Internetis konkurentsipoliitika peadirektoraadi kodulehel täies ulatuses avaldatud kohustused siduvateks. Komisjon kutsub kõiki asjast huvitatud kolmandaid osapooli üles esitama omapoolseid märkusi ühe kuu jooksul alates selle teatise avaldamisest. |
| --- | --- |

(15)

Jättes endale turu testimise õiguse, kavatseb komisjon teha määruse nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega muudetakse eespool kokkuvõtlikult esitatud ja Internetis konkurentsipoliitika peadirektoraadi kodulehel täies ulatuses avaldatud kohustused siduvateks. Komisjon kutsub kõiki asjast huvitatud kolmandaid osapooli üles esitama omapoolseid märkusi ühe kuu jooksul alates selle teatise avaldamisest.

| (16) | Asjast huvitatud kolmandaid osapooli palutakse esitada ka mittekonfidentsiaalne versioon oma märkustest, milles ärisaladused ja muud konfidentsiaalsed lõigud oleksid kustutatud ning asendatud vastavalt kas mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte või viitega “[ärisaladus]” või “[salajane]”. |
| --- | --- |

(16)

Asjast huvitatud kolmandaid osapooli palutakse esitada ka mittekonfidentsiaalne versioon oma märkustest, milles ärisaladused ja muud konfidentsiaalsed lõigud oleksid kustutatud ning asendatud vastavalt kas mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte või viitega “[ärisaladus]” või “[salajane]”.

| (17) | Märkused palutakse saata viitega toimikule “COMP/C-2/37.214 – Bundesliga meediaõiguste ühismüük järgmisele aadressile”:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Anti-Trust Registry |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2)295 01 28 |

(17)

Märkused palutakse saata viitega toimikule “COMP/C-2/37.214 – Bundesliga meediaõiguste ühismüük järgmisele aadressile”:

European Commission

Directorate-General for Competition

Anti-Trust Registry

B-1049 Brussels

Faks: (32-2)295 01 28

---

(1)  Tsentraliseeritud müügi õigus hõlmab kõiki ringhäälingu ülekandeõiguste liike: tasuta televisioon (free-TV), tasuline televisioon, pay-per-view TV; maismaaülekanne, kaabel- või satelliitülekanne; otseülekanne või hilisem edastus; kogu sündmuse, väljavõtete või mängu tipphetkede kokkuvõtte näitamine, raadioülekanded. See käsitleb ka kõigi praeguste või tulevaste tehniliste ülekandeliikide nagu näiteks UMTSi, Interneti või Business TV õigusi.

(2)  ELT C 261, 30.10.2003, lk 13.

---

| 14.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/16

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik Nr. COMP/M.3545 – Rewe/ASP)

(2004/C 229/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

3. septembril 2004 otsustas Komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud Nõukogu määruse (EÜ) Nr. 139/2004 Artikli 6 lõike 1 punkti b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid saksa keeles ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa tasuta konkurentsipoliitika koduleheküljelt (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa tasuta konkurentsipoliitika koduleheküljelt (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis “CDE” CELEX andmebaasis, dokumendinumber 32004M3545 alt. CELEX on elektrooniline EÜ õiguse dokumenteerimissüsteem. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis “CDE” CELEX andmebaasis, dokumendinumber 32004M3545 alt. CELEX on elektrooniline EÜ õiguse dokumenteerimissüsteem. (http://europa.eu.int/celex)

---

| 14.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/16

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik Nr. COMP/M.3539 – Goldman Sachs/QMH)

(2004/C 229/06)

(EMPs kohaldatav tekst)

7. septembril 2004 otsustas Komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud Nõukogu määruse (EÜ) Nr. 139/2004 Artikli 6 lõike 1 punkti b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Europa tasuta konkurentsipoliitika koduleheküljelt (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid. |
| --- | --- |

—

Europa tasuta konkurentsipoliitika koduleheküljelt (http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid.

| — | elektroonilises formaadis “CEN” CELEX andmebaasis, dokumendinumber 32004M3539 alt. CELEX on elektrooniline EÜ õiguse dokumenteerimissüsteem. (http://europa.eu.int/celex) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis “CEN” CELEX andmebaasis, dokumendinumber 32004M3539 alt. CELEX on elektrooniline EÜ õiguse dokumenteerimissüsteem. (http://europa.eu.int/celex)

---