# Az Európai Unió C 292/2004

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 292 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 47. évfolyam2004. november 30. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 292

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

47. évfolyam2004. november 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Információ |
| | Bizottság |
| 2004/C 292/1 | Euro átváltási árfolyamok | 1 |
| 2004/C 292/2 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 292/3 | Állami támogatás – Cseh Köztársaság – Állami támogatás C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. – Felhívás észrevételek előterjesztésére az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján (
  1
  ) | 3 |
| 2004/C 292/4 | Az Európai Unió ügynökségeinek és szerveinek a 2003-as gazdasági évre vonatkozó végső elszámolásainak kiadása | 20 |
| | Az Európai Központi Bank |
| 2004/C 292/5 | Az Európai Központi Bank ajánlása (2004. július 16.) a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről (EKB/2004/16) | 21 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Információ

Bizottság

2004/C 292/1

Euro átváltási árfolyamok

1

2004/C 292/2

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

2

2004/C 292/3

Állami támogatás – Cseh Köztársaság – Állami támogatás C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. – Felhívás észrevételek előterjesztésére az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján (
  1
  )

1

3

2004/C 292/4

Az Európai Unió ügynökségeinek és szerveinek a 2003-as gazdasági évre vonatkozó végső elszámolásainak kiadása

20

Az Európai Központi Bank

2004/C 292/5

Az Európai Központi Bank ajánlása (2004. július 16.) a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről (EKB/2004/16)

21

| | III   Közlemények |
| --- | --- |
| | Bizottság |
| 2004/C 292/6 | VP/2004/017 ajánlattételi felhívás – Költségvetési vonal 04.02.10 – Innovációs intézkedések az Európai Szociális Alapról szóló rendelet 6. cikke alapján: Az ESZA 6. cikke alapján megvalósult projektekből eredő innováció átadása és terjesztése | 63 |

III   Közlemények

Bizottság

2004/C 292/6

VP/2004/017 ajánlattételi felhívás – Költségvetési vonal 04.02.10 – Innovációs intézkedések az Európai Szociális Alapról szóló rendelet 6. cikke alapján: Az ESZA 6. cikke alapján megvalósult projektekből eredő innováció átadása és terjesztése

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Információ

Bizottság

| 30.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/1

---

Euro átváltási árfolyamok (1)

2004. november 29.

(2004/C 292/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3247 |
| JPY | Japán yen | 136,24 |
| DKK | Dán korona | 7,4287 |
| GBP | Angol font | 0,70100 |
| SEK | Svéd korona | 8,9210 |
| CHF | Svájci frank | 1,5170 |
| ISK | Izlandi korona | 86,47 |
| NOK | Norvég korona | 8,0700 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9559 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5796 |
| CZK | Cseh korona | 31,020 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar Forint | 246,54 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6858 |
| MTL | Máltai líra | 0,4328 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2122 |
| ROL | Román lej | 38 922 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,79 |
| SKK | Szlovák korona | 39,275 |
| TRL | Török líra | 1 896 900 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6890 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5675 |
| HKD | Hong Kong-i dollár | 10,3010 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8502 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,1690 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 387,09 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 7,7180 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3247

JPY

Japán yen

136,24

DKK

Dán korona

7,4287

GBP

Angol font

0,70100

SEK

Svéd korona

8,9210

CHF

Svájci frank

1,5170

ISK

Izlandi korona

86,47

NOK

Norvég korona

8,0700

BGN

Bulgár leva

1,9559

CYP

Ciprusi font

0,5796

CZK

Cseh korona

31,020

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar Forint

246,54

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6858

MTL

Máltai líra

0,4328

PLN

Lengyel zloty

4,2122

ROL

Román lej

38 922

SIT

Szlovén tolar

239,79

SKK

Szlovák korona

39,275

TRL

Török líra

1 896 900

AUD

Ausztrál dollár

1,6890

CAD

Kanadai dollár

1,5675

HKD

Hong Kong-i dollár

10,3010

NZD

Új-zélandi dollár

1,8502

SGD

Szingapúri dollár

2,1690

KRW

Dél-Koreai won

1 387,09

ZAR

Dél-Afrikai rand

7,7180

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 30.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/2

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(2004/C 292/02)

(EGT vonatkozású szöveg)

| 1. | 2004. november 18-án a Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Macquarie csoporthoz tartozó (Ausztrália) Macquarie Airports Brussels S.A. („MABSA”, Luxemburg) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Brussels International Airport Company N.V./S.A. („BIAC”, Belgium) vállalat felett, közösen a belga állammal, részesedés vásárlása útján. |
| --- | --- |

1.

2004. november 18-án a Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (1) rendelete 4. cikke szerint bejelentést kapott a Macquarie csoporthoz tartozó (Ausztrália) Macquarie Airports Brussels S.A. („MABSA”, Luxemburg) vállalatok tervezett összefonódásáról, amely szerint az előbbiek közös irányítást szereznek a Tanács rendeletének 3. cikke (1) bekezdése b) pontja szerint a Brussels International Airport Company N.V./S.A. („BIAC”, Belgium) vállalat felett, közösen a belga állammal, részesedés vásárlása útján.

| 2. | Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:






  — | MABSA esetében: autógyártó üzem felvásárlója; |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalatok üzleti tevékenysége a következő:

—

MABSA esetében: autógyártó üzem felvásárlója;

| — | Macquarie csoport esetében: banki tevékenységek, főleg Ausztráliában; |
| --- | --- |

—

Macquarie csoport esetében: banki tevékenységek, főleg Ausztráliában;

| — | BIAC esetében: a zaventemi Brussels National Airport tulajdonosa és üzemeltetője. |
| --- | --- |

—

BIAC esetében: a zaventemi Brussels National Airport tulajdonosa és üzemeltetője.

| 3. | A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság, előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett tranzakció a 139/2004/EK rendelet hatálya alá tartozhat. Ettől eltekintve, e kérdésről a Bizottság a végleges döntés jogát fenntartja. A Bizottság, a Tanács 139/2004/EK (2) rendelete alá tartozó, bizonyos összefonódásokra vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV a következő címre:





  Európai Bizottság |
| --- | --- |
| Verseny Főigazgatóság, |
| Fúziós Iktatási Osztály |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10. napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (fax: (32-2) 296 43 01 vagy 296 72 44) vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV a következő címre:

Európai Bizottság

Verseny Főigazgatóság,

Fúziós Iktatási Osztály

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Elérhető a Verseny Főigazgatóság honlapján:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 30.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/3

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – CSEH KÖZTÁRSASÁG

Állami támogatás C 27/04 (ex CZ 49/03) – „Agrobanka Praha”, a.s./„GE Capital Bank”, a.s.

Felhívás észrevételek előterjesztésére az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése alapján

(2004/C 292/03)

(EGT vonatkozású szöveg)

A 2004. július 14-i keltezésű levéllel, amelynek az eredeti nyelven előállított másolatát az ezen összefoglaló után következő lapok tartalmazzák, a Bizottság az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárásnak a fent említett támogatás/intézkedés egy része tekintetében történő megindításával kapcsolatban elfogadott határozatáról értesítette a Cseh Köztársaságot.

A Bizottság úgy határozott, hogy az ezen összefoglalót követő levélben részletezett egyes más intézkedésekkel kapcsolatban semmilyen ellenvetéssel nem él.

Az érdekelt felek az összefoglaló és a hozzá csatolt levél közzétételétől számított egy hónapon belül az alábbi címen észrevételeket tehetnek azzal a támogatási intézkedéssel kapcsolatban, amelyre vonatkozólag a Bizottság az eljárás megindítását kezdeményezi:

| Európai Bizottság |
| --- |
| Versenypolitikai Főigazgatóság |
| H2 Igazgatóság |
| Rue Spa 3 |
| B-1049 Brüsszel |
| Faxszám: (32-2) 296 12 42 |

Európai Bizottság

Versenypolitikai Főigazgatóság

H2 Igazgatóság

Rue Spa 3

B-1049 Brüsszel

Faxszám: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket a Cseh Köztársasághoz továbbítjuk. Írásos formában, az okok megjelölése mellett, kérni lehet az észrevételeket előterjesztő fél személyazonosságának bizalmas formában történő kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

Eljárás

Egy 2003. december 18-i keltezésű, 2003. december 23-án nyilvántartásba vett levélben a Bizottság értesítést kapott az „Agrobanka Praha”, a.s. („AGB”) és a „GE Capital Bank”, a.s. („GECB”) javára, az Európai Unióhoz történő csatlakozási szerződés részét képező csatlakozási okmány IV. mellékletének 3. pontjában megállapított „átmeneti mechanizmus” szerinti eljárás keretében életbeléptetett intézkedésről. A dokumentáció átvizsgálása után, 2004. február 12-én a Bizottság további információkat kért. Az információk iránti kérésre 2004. március 9-én érkeztek meg a válaszok. Március és április hó folyamán több megbeszélésre került sor a cseh hatóságokkal és a kedvezményezettekkel. A Bizottság által 2004. április 30-án kézhez vett levélben a cseh hatóságok visszavonták az értesítést, de ugyanazon a napon újabb értesítést terjesztettek elő.

A Bizottság számos panaszt kapott a cseh bankoknak, közöttük az AGB-nek és a GECB-nek, a cseh hatóságok által nyújtott állami támogatással kapcsolatban.

Az intézkedések leírása

Az AGB korábban magánjellegű, egyetemleges kereskedelmi bankként működött a Cseh Köztársaságban. 1996. szeptember 17-én, pénzügyi nehézségei miatt, az AGB-t kényszerigazgatás alá helyezték. Ezt követően, két különálló egységet hoztak létre az AGB keretein belül: az AGB1-et és az AGB2-t. Az AGB1 az AGB banki üzletágát foglalta magában. Egy versenytárgyalási folyamatot követően, 1998 júniusában, az AGB1-et eladták a GECB-nek.

1996 óta az AGB és – az AGB1 értékesítése után – a GE csoport, az AGB banki üzletágának az átszervezése céljából, pénzügyi támogatást kapott a cseh hatóságoktól. A következő intézkedéseket a Cseh Köztársaság ezen intézkedések részeként terjesztette a Bizottság elé a csatlakozási okmány IV. mellékletének 3. pontjában megállapított közbenső mechanizmus keretében történő jóváhagyás céljából.

„Betétesi garancia”: Az AGB-nek 1996. szeptember 17-én kényszerigazgatás alá történt helyezésekor a CNB – egy bankostrom megelőzése céljából – az AGB összes hitelezője és betétese részére garanciát adott.

„Likviditási segítség”: A CNB hitelkeret formájában pénzügyi segítséget nyújtott az AGB részére. Az 1996. szeptember 18-án biztosított hitelkeret összege 6 000 millió cseh korona összeget tett ki. 1998. január 15-én a hitelkeret összege elérte a maximális 22 500 millió cseh koronát. 22 100 millió cseh koronával a legnagyobb összegű lehívásra 1998 februárjában került sor. A likviditási segítség nyújtása a kényszerigazgatás végén, a bank működési engedélyének 1998. szeptember 17-én történt visszavonásával ért véget.

„Sikertelen kísérlet az AGB tőkéjének emelésére”: A CNB utasította leányvállalatát, a Česká finanční s.r.o. („Česká finanční”) vállalatot, hogy az AGB keretében, új AGB-részvények jegyzése révén vegyen részt a tőkeemelésben. 1998. április 2-án a Česká finanční 9000 millió cseh korona ellenében lejegyezte az új részvényeket. Az ellenértéket 1998. április 6-án kifizették az AGB-nek.

A tőkeemelés ellen az AGB egyik kisebbségi részvénytulajdonosa azonban kifogással élt, és 1998 májusában az egyik cseh bíróság leállította a tőkeemelési folyamatot. A CNB kísérletet tett a 9000 millió cseh koronát kitevő összeg visszaszerzésére. 2004. márciusában a CNB azonban visszalépett az összeg visszaszerzésére irányuló AGB elleni pertől.

A „vételár”: A GECB által eredetileg felajánlott vételár 2 000 millió cseh korona készpénz volt az AGB1 4 000 millió cseh koronát kitevő módosított nettó eszközértéke ellenében. Mivel az AGB1 nettó eszközértéke valójában alacsonyabb volt, a nettó eszközértéket meg kellett emelni, hogy elérje a vételárat. A felek úgy döntöttek, hogy ezt a GECB részvénytőkéjének a megemelése formájában kell végrehajtani, amelyet a CNB az AGB1 megvásárlása után finanszíroz.

A CNB és a GECB közötti tárgyalásokat követően a vételárat és a módosított nettó eszközértéket egyaránt csökkentették. A végül kifizetett vételár 304,154 millió cseh korona volt.

A „GECB tőkeemelése”: Ezt az intézkedést annak fényében kell vizsgálni, hogy az AGB1 értékesítéséért meghatározott vételár annak a függvénye volt, hogy sikerül-e elérni az AGB1 célul kitűzött 2 500 millió cseh koronát kitevő módosított nettó eszközértékét, mivel a cseh hatóságok vállalták, hogy a GECB-t az AGB1 megvásárlása során megszerzett eszközértéken felüli kötelezettségekért kárpótolni fogják.

Mivel 1998. június 21. után az AGB1 nettó eszközértéke negatív volt, az AGB1 célul kitűzött nettó eszközértékét a CNB részéről végrehajtott tőkeinjekcióval sikerült elérni. Ezt a tőkeinjekciót a GECB által végrehajtott 19 717,5 millió cseh korona összegű tőkeemeléssel hajtották végre.

„Garanciák és kármentesítések”: Az AGB1-nek a GECB részére történő értékesítése során az AGB, mint eladó, számos garanciát és kármentesítést vállalt, amelyeket az 1998. június 21-én aláírt „garanciák okmánya” rögzít. A CNB ennek a megállapodásnak nem volt részese. Az AGB által a „garanciák okmánya” c. okmányban vállalt kötelezettségeket az CNB az 1998. június 22-én aláírt „kármentesítési megállapodás”-ban azonban megerősítette. A megállapodás különböző garanciákat tartalmaz a GE-csoport számára. A garanciák homályos formában vannak megfogalmazva.

Az intézkedések elemzése

A Bizottság úgy véli, hogy a „betétesi garancia”, a „likviditási segítség”, a „sikertelen kísérlet az AGB tőkeemelésére”, a „vételár”, a „GECB tőkeemelése”, valamint azok a „garanciák és kármentesítések”, amelyek még a Cseh Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozása előtt lejártak, a csatlakozás után már nem alkalmazhatók.

Azokat a „garanciákat és kármentesítéseket”, amelyek a csatlakozásig nem jártak még le, a csatlakozás után is alkalmazhatónak lehet tekinteni, mivel a Cseh Köztársaság kötelezettsége a csatlakozás után megnövekedhet.

A Bizottság úgy véli, hogy azok a „garanciák és kármentesítések”, amelyek a csatlakozásig nem jártak még le, az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatást testesítenek meg.

A Bizottság a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentéséhez és átszervezéséhez nyújtott állami támogatásról szóló közösségi irányelv (1994. évi irányelvek) fényében elemezte a támogatást (1). Az elemzés alapján a Bizottságnak az alábbi komoly kétségei támadtak a támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét illetően:

| — | a Bizottságnak komoly kétségei vannak azt illetően, hogy a GECB és a GE Capital csoporthoz tartozó többi vállalkozás, amely a „garanciák és kármentesítések” nyújtotta előnyökből részesedik, az 1994. évi irányelvek alapján jogosult lenne a támogatásra, mivel ezek a vállalkozások nem voltak nehéz helyzetben, |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak komoly kétségei vannak azt illetően, hogy a GECB és a GE Capital csoporthoz tartozó többi vállalkozás, amely a „garanciák és kármentesítések” nyújtotta előnyökből részesedik, az 1994. évi irányelvek alapján jogosult lenne a támogatásra, mivel ezek a vállalkozások nem voltak nehéz helyzetben,

| — | a Bizottságnak komoly kétségei vannak azt illetően, hogy a „garanciák és kármentesítések” az AGB átszervezésére irányuló következetes tervnek képezik-e a részét. Az értesítéssel előterjesztett átszervezési terv 2003. decemberi keltezésű. Úgy tűnik, hogy korábban nem létezett átfogó terv az átszervezésre, |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak komoly kétségei vannak azt illetően, hogy a „garanciák és kármentesítések” az AGB átszervezésére irányuló következetes tervnek képezik-e a részét. Az értesítéssel előterjesztett átszervezési terv 2003. decemberi keltezésű. Úgy tűnik, hogy korábban nem létezett átfogó terv az átszervezésre,

| — | a Bizottságnak komoly kétségei vannak azt illetően, hogy a pénzügyi segítség nem ment-e túl azon a mértéken, ami az AGB banki üzletágának az átszervezéséhez szükséges volt, valamint, hogy ez a segítség kompenzációs intézkedéseket tartalmaz-e a versenytársak számára. Úgy tűnik, hogy az AGB és a GE csoport részéről a cseh hatóságok által nyújtott támogatás ellensúlyozására kifejtett erőfeszítések nem mennek túl azon, ami az AGB banki üzletágának az átszervezéséhez szükséges volt, |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak komoly kétségei vannak azt illetően, hogy a pénzügyi segítség nem ment-e túl azon a mértéken, ami az AGB banki üzletágának az átszervezéséhez szükséges volt, valamint, hogy ez a segítség kompenzációs intézkedéseket tartalmaz-e a versenytársak számára. Úgy tűnik, hogy az AGB és a GE csoport részéről a cseh hatóságok által nyújtott támogatás ellensúlyozására kifejtett erőfeszítések nem mennek túl azon, ami az AGB banki üzletágának az átszervezéséhez szükséges volt,

| — | a Bizottságnak komoly kétségei vannak azt illetően, hogy a támogatás az AGB banki üzletágának az átszervezéséhez minimálisan szükséges mértékre korlátozódott-e. A Bizottság úgy véli, hogy a beruházók hozzájárulásaira a szokásos üzletmenet keretében, a vállalkozási haszon optimalizálása érdekében került sor. Mindezek mellett, a GECB magas szintű megfelelőségi mutatója azt jelzi, hogy a támogatás nem korlátozódott a minimális szintre, |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak komoly kétségei vannak azt illetően, hogy a támogatás az AGB banki üzletágának az átszervezéséhez minimálisan szükséges mértékre korlátozódott-e. A Bizottság úgy véli, hogy a beruházók hozzájárulásaira a szokásos üzletmenet keretében, a vállalkozási haszon optimalizálása érdekében került sor. Mindezek mellett, a GECB magas szintű megfelelőségi mutatója azt jelzi, hogy a támogatás nem korlátozódott a minimális szintre,

| — | a Bizottságnak komoly kétségei vannak továbbá azt illetően, hogy az Európa-megállapodás 46. cikkének (2) bekezdése alkalmazható-e ebben az összefüggésben. Ez a rendelkezés az Európa-megállapodás „Létrehozás fejezeté”-ben található, és a Bizottság ezért úgy véli, hogy az az állami támogatással összefüggésben nem alkalmazható. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy nem tettek eleget az Európa-megállapodás 46. cikke (2) bekezdésében foglalt rendelkezésnek, mivel a „garanciák és kármentesítések” olyan egyedi intézkedést foglalnak magukban, amelyet nem valamely pénzügyi felügyeleti hatóság fogadott el. |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak komoly kétségei vannak továbbá azt illetően, hogy az Európa-megállapodás 46. cikkének (2) bekezdése alkalmazható-e ebben az összefüggésben. Ez a rendelkezés az Európa-megállapodás „Létrehozás fejezeté”-ben található, és a Bizottság ezért úgy véli, hogy az az állami támogatással összefüggésben nem alkalmazható. A Bizottság úgy véli továbbá, hogy nem tettek eleget az Európa-megállapodás 46. cikke (2) bekezdésében foglalt rendelkezésnek, mivel a „garanciák és kármentesítések” olyan egyedi intézkedést foglalnak magukban, amelyet nem valamely pénzügyi felügyeleti hatóság fogadott el.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy jelenleg komoly kétségek merülnek fel azt illetően, hogy az AGB banki üzletágának az átszervezése megfelel-e az 1994. évi irányelvekben megállapított követelményeknek, valamint hogy a szóban forgó intézkedést a közös piaccal összhangban lévőnek lehet-e tekinteni. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy kezdeményezi az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárást.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke alapján minden jogtalan támogatást vissza lehet követelni a kedvezményezettől.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Komise chce informovat Českou republiku, že po prozkoumání informací poskytnutých vašimi orgány k výše citovaným oznámeným opatřením dospěla k rozhodnutí, že řada z nich není použitelná po přistoupení. V případě určitých záručních opatření se Komise rozhodla zahájit postup předepsaný v článku 88(2) Smlouvy o založení ES.

I.   POSTUP

| 1. | Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (»AGB«) a GE Capital Bank, a.s. (»GECB«), a to v rámci procedury »prozatímního mechanismu« stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení. |
| --- | --- |

1.

Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (»AGB«) a GE Capital Bank, a.s. (»GECB«), a to v rámci procedury »prozatímního mechanismu« stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení.

| 2. | Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB. |
| --- | --- |

2.

Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB.

II.   OBJASNĚNÍ SITUACE

1.   Příjemci podpory

| 3. | AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace. |
| --- | --- |

3.

AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace.

| 4. | K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (»ČSOB«), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest. |
| --- | --- |

4.

K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (»ČSOB«), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest.

| 5. | Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace. |
| --- | --- |

5.

Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace.

| 6. | GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (»GECIH«). |
| --- | --- |

6.

GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (»GECIH«).

2.   Finanční situace AGB

| 7. | Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB. |
| --- | --- |

7.

Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB.

| 8. | České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů). |
| --- | --- |

8.

České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů).

| 9. | V roce 1993 Česká národní banka (»ČNB«) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala »konsolidační program«, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že »konsolidační program« neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB. |
| --- | --- |

9.

V roce 1993 Česká národní banka (»ČNB«) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala »konsolidační program«, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že »konsolidační program« neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB.

| 10. | České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky »konsolidačního programu«, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB. |
| --- | --- |

10.

České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky »konsolidačního programu«, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB.

| 11. | K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů. |
| --- | --- |

11.

K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů.

| 12. | České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení. |
| --- | --- |

12.

České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení.

3.   Veřejná soutěž

| 13. | Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů. |
| --- | --- |

13.

Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů.

| 14. | Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB. |
| --- | --- |

14.

Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB.

4.   Současná finanční situace GECB

| 15. | Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %. |
| --- | --- |

15.

Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %.

5.   Úsilí vynakládané ze strany AGB, GECB a GECIH

| 16. | České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

16.

České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB.

| 17. | Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998. |
| --- | --- |

17.

Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998.

| 18. | GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v »Listině záruk« a protizáruky ve »Smlouvě o odškodnění«, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (»Záruka pro vkladatele«) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou »opce s právem prodeje«, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí. |
| --- | --- |

18.

GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v »Listině záruk« a protizáruky ve »Smlouvě o odškodnění«, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (»Záruka pro vkladatele«) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou »opce s právem prodeje«, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí.

III.   POPIS OPATŘENÍ

| 19. | České orgány poskytly informace o následujících opatřeních: |
| --- | --- |

19.

České orgány poskytly informace o následujících opatřeních:

| 20. | »Záruka pro vkladatele«: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky. |
| --- | --- |

20.

»Záruka pro vkladatele«: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky.

| 21. | Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005. |
| --- | --- |

21.

Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005.

| 22. | »Podpora na posílení likvidity«: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998. |
| --- | --- |

22.

»Podpora na posílení likvidity«: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998.

| 23. | Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB. |
| --- | --- |

23.

Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB.

| 24. | »Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB«: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (»Česká finanční«), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. |
| --- | --- |

24.

»Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB«: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (»Česká finanční«), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998.

| 25. | Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %. |
| --- | --- |

25.

Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %.

| 26. | Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat. |
| --- | --- |

26.

Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat.

| 27. | »Kupní cena«: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB. |
| --- | --- |

27.

»Kupní cena«: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB.

| 28. | V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů. |
| --- | --- |

28.

V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů.

| 29. | »Zvýšení kapitálu v GECB«: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1. |
| --- | --- |

29.

»Zvýšení kapitálu v GECB«: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1.

| 30. | Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB. |
| --- | --- |

30.

Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB.

| 31. | Podle »Rámcové smlouvy« mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000. |
| --- | --- |

31.

Podle »Rámcové smlouvy« mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000.

| 32. | »Záruky a odškodnění«: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v »Listině záruk«, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou »Listiny záruk« ČNB podpořila cestou »Smlouvy o odškodnění«, podepsané 22. června 1998. »Smlouva o odškodnění« byla 25. dubna 2004 pozměněna »změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1« (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (»Příloha 23«), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní. |
| --- | --- |

32.

»Záruky a odškodnění«: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v »Listině záruk«, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou »Listiny záruk« ČNB podpořila cestou »Smlouvy o odškodnění«, podepsané 22. června 1998. »Smlouva o odškodnění« byla 25. dubna 2004 pozměněna »změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1« (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (»Příloha 23«), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní.

| 33. | Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v »Listině záruk« a ve »Smlouvě o odškodnění« vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z »Listiny záruk«, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:






  — | Článek 2.2. (Organizace) |
| --- | --- | --- |

33.

Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v »Listině záruk« a ve »Smlouvě o odškodnění« vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z »Listiny záruk«, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:

—

Článek 2.2. (Organizace)

| — | Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing) |
| --- | --- |

—

Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing)

| — | Článek 2.5 (Souhlasy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Souhlasy)

| — | Článek 2.5 (Bez porušování) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Bez porušování)

| — | Článek 2.6. (Finanční výkazy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.6. (Finanční výkazy)

| — | Článek 2.9. (Půjčky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.9. (Půjčky)

| — | Článek 2.10 (Nemovitý majetek) |
| --- | --- |

—

Článek 2.10 (Nemovitý majetek)

| — | Článek 2.11 (Hmotná aktiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.11 (Hmotná aktiva)

| — | Článek 2.12 (Smlouvy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.12 (Smlouvy)

| — | Článek 2.13 (Dodržování předpisů) |
| --- | --- |

—

Článek 2.13 (Dodržování předpisů)

| — | Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv) |
| --- | --- |

—

Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv)

| — | Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod) |
| --- | --- |

—

Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod)

| — | Článek 2.17 (Pojištění) |
| --- | --- |

—

Článek 2.17 (Pojištění)

| — | Článek 2.18 (Soudní spory) |
| --- | --- |

—

Článek 2.18 (Soudní spory)

| — | Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví) |
| --- | --- |

—

Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví)

| — | Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky)

| — | Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé) |
| --- | --- |

—

Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé)

| — | Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| 34. | Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:
  »Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

34.

Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:

»Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:

Obsah

Limitování částky

Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

»Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20. | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20.

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

»Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 22. června 2013

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

»Záruky a odškodnění«, jejichž platnost vyprší 15 let po uzavření

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

| 35. | »Opce s právem prodeje«: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH »Smlouvu o opci s právem prodeje«, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB. |
| --- | --- |

35.

»Opce s právem prodeje«: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH »Smlouvu o opci s právem prodeje«, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB.

| 36. | České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle »Smlouvy o odškodnění« v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést. |
| --- | --- |

36.

České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle »Smlouvy o odškodnění« v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést.

| 37. | ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008. |
| --- | --- |

37.

ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008.

Cena při uplatnění opce s právem prodeje

| 38. | Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:






  — | upravené reverzní částce, |
| --- | --- | --- |

38.

Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:

—

upravené reverzní částce,

| — | hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena, |
| --- | --- |

—

hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena,

| — | poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz. |
| --- | --- |

—

poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz.

IV.   ŽÁDOST O POSOUZENÍ

| 39. | Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci »Záruky pro vkladatele«, »Podpory na posílení likvidity«, »Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB«, »Kupní ceny«,»Zvýšení kapitálu v GECB«, jakož i některých »Záruk a odškodnění«. Tyto »Záruky a odškodnění« jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:
  Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

39.

Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci »Záruky pro vkladatele«, »Podpory na posílení likvidity«, »Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB«, »Kupní ceny«,»Zvýšení kapitálu v GECB«, jakož i některých »Záruk a odškodnění«. Tyto »Záruky a odškodnění« jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008

Obsah

Limitování částky

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 miliony |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 miliony

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

| 40. | Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle »Záruk a odškodnění«, jakož i »opci s právem prodeje«. |
| --- | --- |

40.

Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle »Záruk a odškodnění«, jakož i »opci s právem prodeje«.

| 41. | Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit. |
| --- | --- |

41.

Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit.

| 42. | Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními »Zárukami a odškodněními«, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z »Listiny záruk« a »Smlouvy o odškodnění«. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré »Záruky a odškodnění« v jejich úplnosti. |
| --- | --- |

42.

Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními »Zárukami a odškodněními«, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z »Listiny záruk« a »Smlouvy o odškodnění«. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré »Záruky a odškodnění« v jejich úplnosti.

| 43. | Oproti tomu »opce s právem prodeje« tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy »opce s právem prodeje« při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí. |
| --- | --- |

43.

Oproti tomu »opce s právem prodeje« tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy »opce s právem prodeje« při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí.

V.   POSOUZENÍ

1.   Použitelnost po přistoupení

1.1.   Právní rámec – Procedura »prozatímního mechanismu«

| 44. | Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru »prozatímního mechanismu«. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5). |
| --- | --- |

44.

Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru »prozatímního mechanismu«. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5).

| 45. | V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (»OPC«)). |
| --- | --- |

45.

V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (»OPC«)).

| 46. | »Státní orgán pro dohled« může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem. |
| --- | --- |

46.

»Státní orgán pro dohled« může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem.

| 47. | Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky. |
| --- | --- |

47.

Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky.

| 48. | Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení. |
| --- | --- |

48.

Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení

| 49. | Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná. |
| --- | --- |

49.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná.

| 50. | Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

50.

Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení.

| 51. | Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout. |
| --- | --- |

51.

Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout.

| 52. | Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

52.

Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta.

| 53. | Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:






  — | Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem; |
| --- | --- | --- |

53.

Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:

—

Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem;

| — | Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce; |
| --- | --- |

—

Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce;

| — | Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004). |
| --- | --- |

—

Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004).

| 54. | Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem »použitelné po přistoupení« v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními: |
| --- | --- |

54.

Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem »použitelné po přistoupení« v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními:

| 55. | »Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za »použitelná po přistoupení«, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a »čerpací práva«, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.« |
| --- | --- |

55.

»Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za »použitelná po přistoupení«, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a »čerpací práva«, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.«

| 56. | Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma. |
| --- | --- |

56.

Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma.

| 57. | V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.






  — | Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení. |
| --- | --- | --- |

57.

V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.

—

Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení.

| — | Existuje celkový strop pro splatné částky. |
| --- | --- |

—

Existuje celkový strop pro splatné částky.

| — | Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí. |
| --- | --- |

—

Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí.

1.2.   Individuální opatření

| 58. | »Záruka pro vkladatele«: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě »Smlouvy o opci s právem prodeje« tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

58.

»Záruka pro vkladatele«: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě »Smlouvy o opci s právem prodeje« tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení.

| 59. | »Podpora na posílení likvidity«: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

59.

»Podpora na posílení likvidity«: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení.

| 60. | »Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB«: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala. |
| --- | --- |

60.

»Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB«: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala.

| 61. | Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

61.

Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení.

| 62. | »Kupní cena«: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

62.

»Kupní cena«: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení.

| 63. | »Zvýšení kapitálu v GECB«: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

63.

»Zvýšení kapitálu v GECB«: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení.

| 64. | »Záruky a odškodnění«: Ve »Smlouvě o odškodnění« přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v »Listině záruk«. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH. |
| --- | --- |

64.

»Záruky a odškodnění«: Ve »Smlouvě o odškodnění« přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v »Listině záruk«. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH.

| 65. | Následující záruční úmluvy »Listiny záruk«, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

65.

Následující záruční úmluvy »Listiny záruk«, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení.

Nekompletní seznam

| 66. | V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků. |
| --- | --- |

66.

V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků.

| 67. | České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno. |
| --- | --- |

67.

České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno.

Nedostatečně přesná definice rizik

| 68. | Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím »Záruk a odškodnění«, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována. |
| --- | --- |

68.

Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím »Záruk a odškodnění«, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována.

| 69. | Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu. |
| --- | --- |

69.

Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu.

| 70. | V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) »Listiny záruk« se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit. |
| --- | --- |

70.

V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) »Listiny záruk« se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit.

| 71. | Také v případě článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění« není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět »nároků«. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění«. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění«. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována. |
| --- | --- |

71.

Také v případě článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění« není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět »nároků«. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění«. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 »Smlouvy o odškodnění«. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována.

Nedostatečně stanovený strop pro splatné částky

| 72. | Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít »opci s právem prodeje«, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. »Opce s právem prodeje« by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro »Záruky a odškodnění«. |
| --- | --- |

72.

Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít »opci s právem prodeje«, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. »Opce s právem prodeje« by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro »Záruky a odškodnění«.

| 73. | Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop. |
| --- | --- |

73.

Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop.

| 74. | »Opce s právem prodeje«: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se »záruk a odškodnění« překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit »opci s právem prodeje«. |
| --- | --- |

74.

»Opce s právem prodeje«: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se »záruk a odškodnění« překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit »opci s právem prodeje«.

| 75. | Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

75.

Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení.

1.3.   Závěry

| 76. | Komise proto soudí, že:






  a) | následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:






  — | »Záruka pro vkladatele«, |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Komise proto soudí, že:

a)

následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:

—

»Záruka pro vkladatele«,

| — | »Podpora na posílení likvidity«, |
| --- | --- |

—

»Podpora na posílení likvidity«,

| — | »Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB«, |
| --- | --- |

—

»Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB«,

| — | »Kupní cena«, |
| --- | --- |

—

»Kupní cena«,

| — | »Zvýšení kapitálu v GECB« |
| --- | --- |

—

»Zvýšení kapitálu v GECB«

| — | »Záruky a odškodnění«, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva). |
| --- | --- |

—

»Záruky a odškodnění«, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva).

| b) | Ostatní »Záruky a odškodnění« jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

b)

Ostatní »Záruky a odškodnění« jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení.

2.   Státní podpora ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES

| 77. | Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

77.

Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| 78. | Prostřednictvím »Smlouvy o odškodnění« ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků. |
| --- | --- |

78.

Prostřednictvím »Smlouvy o odškodnění« ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků.

| 79. | Komise soudí, že záruční úmluvy podle »Záruk a odškodnění« zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora. |
| --- | --- |

79.

Komise soudí, že záruční úmluvy podle »Záruk a odškodnění« zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora.

| 80. | Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

80.

Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| 81. | Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

81.

Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES.

3.   Odchylky podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES

| 82. | Protože ty »Záruky a odškodnění«, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

82.

Protože ty »Záruky a odškodnění«, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES.

| 83. | Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením. |
| --- | --- |

83.

Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením.

| 84. | Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

84.

Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES.

| 85. | Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

85.

Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem.

3.2   1994 pokyny k RR (záchrana a restrukturalizace)

| 86. | Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (»Pokyny 1994 «) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o »Zárukách a odškodnění« byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994. |
| --- | --- |

86.

Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (»Pokyny 1994 «) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o »Zárukách a odškodnění« byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994.

| 87. | Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

87.

Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže.

3.3   Způsobilost firmy

| 88. | Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou. |
| --- | --- |

88.

Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou.

| 89. | V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence. |
| --- | --- |

89.

V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence.

| 90. | Kromě AGB je příjemcem »Záruk a odškodnění« také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže. |
| --- | --- |

90.

Kromě AGB je příjemcem »Záruk a odškodnění« také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže.

| 91. | GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích. |
| --- | --- |

91.

GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích.

3.4   Podpora na záchranu a restrukturalizaci

| 92. | Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. »Záruky a odškodnění« ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu. |
| --- | --- |

92.

Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. »Záruky a odškodnění« ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu.

3.5   Podpora na restrukturalizaci, plán restrukturalizace

| 93. | Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy. |
| --- | --- |

93.

Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy.

| 94. | Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda »Záruky a odškodnění« patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

94.

Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda »Záruky a odškodnění« patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB.

Obnovení životaschopnosti

| 95. | Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek. |
| --- | --- |

95.

Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek.

| 96. | V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy. |
| --- | --- |

96.

V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy.

| 97. | Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena. |
| --- | --- |

97.

Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena.

Vyhnout se zbytečnému narušení hospodářské soutěže

| 98. | Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

98.

Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže.

| 99. | České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB. |
| --- | --- |

99.

České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB.

| 100. | V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v »Listině záruk«. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle »Záruky pro vkladatele«. |
| --- | --- |

100.

V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v »Listině záruk«. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle »Záruky pro vkladatele«.

| 101. | Kromě toho je hodnota GECB v případě využití »opce s právem prodeje« zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti. |
| --- | --- |

101.

Kromě toho je hodnota GECB v případě využití »opce s právem prodeje« zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti.

| 102. | Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty. |
| --- | --- |

102.

Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty.

Podpora úměrná nákladům na restrukturalizaci a jejím přínosům

| 103. | Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování. |
| --- | --- |

103.

Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování.

| 104. | České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how. |
| --- | --- |

104.

České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how.

| 105. | Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy. |
| --- | --- |

105.

Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy.

| 106. | Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace. |
| --- | --- |

106.

Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace.

VI.   ČLÁNEK 46(2) EVROPSKÉ DOHODY

| 107. | Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:
  »V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany«. |
| --- | --- |

107.

Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:

»V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany«.

| 108. | České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB. |
| --- | --- |

108.

České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB.

| 109. | Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody. |
| --- | --- |

109.

Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody.

| 110. | Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí »ustavující kapitoly« Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody. |
| --- | --- |

110.

Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí »ustavující kapitoly« Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody.

| 111. | Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled. |
| --- | --- |

111.

Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled.

| 112. | Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda »Záruky a odškodnění« byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné. |
| --- | --- |

112.

Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda »Záruky a odškodnění« byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné.

VII.   ZÁVĚR

Na základě toho rozhodla Komise takto:

| — | následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: »Záruka pro vkladatele«, »Podpora na posílení likvidity«, »Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB«, »Zvýšení kapitálu v GECB«, jakož i »Záruky a odškodnění«, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: »Záruka pro vkladatele«, »Podpora na posílení likvidity«, »Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB«, »Zvýšení kapitálu v GECB«, jakož i »Záruky a odškodnění«, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| — | ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících »Záruk a odškodnění«), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu. |
| --- | --- |

—

ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících »Záruk a odškodnění«), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu.

Žádá vaše orgány, aby ihned zaslaly kopii tohoto dopisu potenciálním příjemcům podpory.”

---

(1)  HL C 368., 1994.12.23., 12. o.

1

(2)  Tajné informace.

2

(3)  Pokud není uvedeno jinak, vztahují se všechny odkazy na »Smlouvu o odškodnění« na Smlouvu o odškodnění ve znění »změny Smlouvy o odškodnění číslo 1« z 25. dubna 2004.

3

(4)  Pokud není uvedeno jinak, jsou všechny odkazy na články odkazy na články ‚Listiny záruk‘.

4

(5)  Rozhodnutí Soudu první instance ze 14. ledna 2004 v případě T-109/01 Fleuren Compost v Komise nyr, odstavec74.

5

Fleuren Compost v Komise

(6)  Úř. věst. 288, 9.10.1999, s.2.

6

(7)  Úř. věst. 355, 31.12.1995, s.1.

7

(8)  Také všechna ostatní oznámená opatření byla přijata před 9.10.1999.

8

---

| 30.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/20

---

Az Európai Unió ügynökségeinek és szerveinek a 2003-as gazdasági évre vonatkozó végső elszámolásainak kiadása

(2004/C 292/04)

A végső elszámolások teljes kiadása a következő címeken jelenik meg:

| EUMC | http://eumc.eu.int |
| --- | --- |
| AESA | www.easa.eu.int |
| EFIL | www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm |
| EMSA | www.emsa.eu.int |
| EFSA | http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html |
| AESS | http://agency.osha.eu.int/ |
| EMEA | www.emea.eu.int |
| EAR | www.ear.eu.int |
| ETF | http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument |
| CDT | www.cdt.eu.int |
| CEDEFOP | www.cedefop.eu.int |
| EEA | www.eea.eu.int |
| OCVV | http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html |
| OEDT | http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN |
| OHMI | http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm |

EUMC

http://eumc.eu.int

AESA

www.easa.eu.int

EFIL

www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm

EMSA

www.emsa.eu.int

EFSA

http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html

AESS

http://agency.osha.eu.int/

EMEA

www.emea.eu.int

EAR

www.ear.eu.int

ETF

http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument

CDT

www.cdt.eu.int

CEDEFOP

www.cedefop.eu.int

EEA

www.eea.eu.int

OCVV

http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html

OEDT

http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN

OHMI

http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm

---

Az Európai Központi Bank

| 30.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/21

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK AJÁNLÁSA

(2004. július 16.)

a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről

(EKB/2004/16)

(2004/C 292/05)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára, és különösen annak 5.1. cikkére és 34.1. cikkének harmadik francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | Feladatai elvégzéséhez a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) átfogó és megbízható fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció statisztikára, valamint a nemzetközi tartalékok jelentésére van szüksége, amelyek megmutatják az euróövezet monetáris feltételeit és devizapiacait befolyásoló fő tényezőket. Az Európai Központi Bank statisztikai követelményeit a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2004. július 16-i EKB/2004/15 (1) iránymutatás állapítja meg. |
| --- | --- |

(1)

Feladatai elvégzéséhez a Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) átfogó és megbízható fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció statisztikára, valamint a nemzetközi tartalékok jelentésére van szüksége, amelyek megmutatják az euróövezet monetáris feltételeit és devizapiacait befolyásoló fő tényezőket. Az Európai Központi Bank statisztikai követelményeit a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2004. július 16-i EKB/2004/15 (1) iránymutatás állapítja meg.

| (2) | Az Alapokmány 5.1. cikkének első mondata előírja a nemzeti központi bankok (NKB-k) által támogatott EKB számára, hogy vagy az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságoktól, vagy pedig közvetlenül a gazdasági szereplőktől gyűjtse be az ahhoz szükséges statisztikai adatokat, hogy elláthassa a KBER feladatait. Az 5.1. cikk második mondata arról rendelkezik, hogy e célból működjön együtt a közösségi intézményekkel vagy testületekkel és a tagállamok vagy harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival, valamint a nemzetközi szervezetekkel. |
| --- | --- |

(2)

Az Alapokmány 5.1. cikkének első mondata előírja a nemzeti központi bankok (NKB-k) által támogatott EKB számára, hogy vagy az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságoktól, vagy pedig közvetlenül a gazdasági szereplőktől gyűjtse be az ahhoz szükséges statisztikai adatokat, hogy elláthassa a KBER feladatait. Az 5.1. cikk második mondata arról rendelkezik, hogy e célból működjön együtt a közösségi intézményekkel vagy testületekkel és a tagállamok vagy harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival, valamint a nemzetközi szervezetekkel.

| (3) | Az EKB fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció statisztikák terén támasztott igényeinek kielégítéséhez szükséges adatokat az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező más hatóságok is összegyűjthetik és/vagy összeállíthatják. Ezért az ezen iránymutatás alapján elvégzendő feladatok némelyike megkívánja az EKB vagy az NKB-k és az ilyen hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti együttműködést az Alapokmány 5.1. cikkével összhangban. Az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikke előírja, hogy tagállamok maguk szervezik meg a statisztikai adatszolgáltatást, és teljes körűen együttműködnek a KBER-ével az Alapokmány 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

Az EKB fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció statisztikák terén támasztott igényeinek kielégítéséhez szükséges adatokat az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező más hatóságok is összegyűjthetik és/vagy összeállíthatják. Ezért az ezen iránymutatás alapján elvégzendő feladatok némelyike megkívánja az EKB vagy az NKB-k és az ilyen hatáskörrel rendelkező hatóságok közötti együttműködést az Alapokmány 5.1. cikkével összhangban. Az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendelet (2) 4. cikke előírja, hogy tagállamok maguk szervezik meg a statisztikai adatszolgáltatást, és teljes körűen együttműködnek a KBER-ével az Alapokmány 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében.

| (4) | Azon esetekben, amikor az adatszolgáltatók az NKB-tól eltérő, más hatáskörrel rendelkező hatóságnak jelentenek, e hatóságoknak és NKB-juknak együtt kell működniük annak biztosítására, hogy az EKB statisztikai követelményei teljesüljenek. Írországban a Központi Statisztikai Hivatal (CSO), és Olaszországban az Ufficio Italiano dei cambi (UIC) gyűjti és állítja össze a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíció terén szükséges információkat. Az EKB statisztikai elvárásainak kielégítése érdekében a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland és a CSO, valamint a Banca d'Italia és az UIC együttműködik. Az együttműködésnek magában kell foglalnia az állandó adatátviteli struktúra létrehozását, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt még nem érték el. Az UIC az 1998. augusztus 26-i 319/9 rendelet (3) alapján a Banca d'Italia közreműködő testülete. |
| --- | --- |

(4)

Azon esetekben, amikor az adatszolgáltatók az NKB-tól eltérő, más hatáskörrel rendelkező hatóságnak jelentenek, e hatóságoknak és NKB-juknak együtt kell működniük annak biztosítására, hogy az EKB statisztikai követelményei teljesüljenek. Írországban a Központi Statisztikai Hivatal (CSO), és Olaszországban az Ufficio Italiano dei cambi (UIC) gyűjti és állítja össze a fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíció terén szükséges információkat. Az EKB statisztikai elvárásainak kielégítése érdekében a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland és a CSO, valamint a Banca d'Italia és az UIC együttműködik. Az együttműködésnek magában kell foglalnia az állandó adatátviteli struktúra létrehozását, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt még nem érték el. Az UIC az 1998. augusztus 26-i 319/9 rendelet (3) alapján a Banca d'Italia közreműködő testülete.

| (5) | Az EKB/2004/15 iránymutatás 4. cikkének (3) bekezdésében megállapítottak szerint, ha az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóság a bizalmasként megjelölt statisztikai adatok forrása, az EKB az ilyen adatokat kizárólag a KBER vonatkozású statisztikai feladatainak ellátásában használja fel, kivéve ha az adatot rendelkezésre bocsátó adatszolgáltató vagy az egyéb jogi vagy természetes személy, létesítmény vagy fiók – amennyiben azonosítható – kifejezetten hozzájárult az adatok más célokra való felhasználásához. |
| --- | --- |

(5)

Az EKB/2004/15 iránymutatás 4. cikkének (3) bekezdésében megállapítottak szerint, ha az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóság a bizalmasként megjelölt statisztikai adatok forrása, az EKB az ilyen adatokat kizárólag a KBER vonatkozású statisztikai feladatainak ellátásában használja fel, kivéve ha az adatot rendelkezésre bocsátó adatszolgáltató vagy az egyéb jogi vagy természetes személy, létesítmény vagy fiók – amennyiben azonosítható – kifejezetten hozzájárult az adatok más célokra való felhasználásához.

| (6) | Az euróövezet monetáris feltételeit és a devizapiacait befolyásoló fő tételeket bemutató, havi és negyedéves fizetésimérleg-adatokat, valamint a negyedéves és éves nemzetközi befektetési pozíció statisztikák adatait időben a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland és a Banca d'Italia rendelkezésére bocsátja. E célból az előírt statisztikai információkat az adott NKB-val megállapodásban rögzített módozatoknak megfelelően kell továbbítani, vagy ennek hiányában a havi fizetésimérleg-adatokat legkésőbb azon hónapot követő 30. munkanapon, amelyre az adatok vonatkoznak, a negyedéves fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció adatokat azon időponttól számított három hónapon belül, amelyre az adatok vonatkoznak, az éves nemzetközi befektetési adatokat pedig azon időponttól számított kilenc hónapon belül, amelyre az adatok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

Az euróövezet monetáris feltételeit és a devizapiacait befolyásoló fő tételeket bemutató, havi és negyedéves fizetésimérleg-adatokat, valamint a negyedéves és éves nemzetközi befektetési pozíció statisztikák adatait időben a Central Bank and Financial Services Authority of Ireland és a Banca d'Italia rendelkezésére bocsátja. E célból az előírt statisztikai információkat az adott NKB-val megállapodásban rögzített módozatoknak megfelelően kell továbbítani, vagy ennek hiányában a havi fizetésimérleg-adatokat legkésőbb azon hónapot követő 30. munkanapon, amelyre az adatok vonatkoznak, a negyedéves fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció adatokat azon időponttól számított három hónapon belül, amelyre az adatok vonatkoznak, az éves nemzetközi befektetési adatokat pedig azon időponttól számított kilenc hónapon belül, amelyre az adatok vonatkoznak.

| (7) | A Központi Értékpapír Adatbázis (CSDB), amely a jövőben számos különböző statisztikai (szerkesztési és előállítási) és nem statisztikai (gazdasági, pénzügyi stabilitás és működési elemzések) célt fog szolgálni, hozzáférhető lesz az NKB-k számára. Az adattartalmat az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságok számára is elérhetővé teszik, a jogi megszorításokra is figyelemmel. Ez különösen abban fogja segíteni őket, hogy előállítsák az euróövezet portfólióbefektetési tranzakcióinak és pozícióinak statisztikái összeállításához szükséges adatokat. Különösen a CSDB-től származó információknak az értékpapíronként gyűjtött adatokkal történő összesítése révén lehetővé válik az euróövezet rezidensei által kibocsátott és az euróövezet országainak egyéb rezidensei által tartott portfólióbefektetési értékpapírokkal végzett tranzakciók és pozíciók pontos összeállítása. Ez végül lehetővé fogja tenni az euróövezet portfólióbefektetési kötelezettségeire vonatkozó adatok szektoronkénti összeállítását. |
| --- | --- |

(7)

A Központi Értékpapír Adatbázis (CSDB), amely a jövőben számos különböző statisztikai (szerkesztési és előállítási) és nem statisztikai (gazdasági, pénzügyi stabilitás és működési elemzések) célt fog szolgálni, hozzáférhető lesz az NKB-k számára. Az adattartalmat az NKB-któl eltérő hatáskörrel rendelkező hatóságok számára is elérhetővé teszik, a jogi megszorításokra is figyelemmel. Ez különösen abban fogja segíteni őket, hogy előállítsák az euróövezet portfólióbefektetési tranzakcióinak és pozícióinak statisztikái összeállításához szükséges adatokat. Különösen a CSDB-től származó információknak az értékpapíronként gyűjtött adatokkal történő összesítése révén lehetővé válik az euróövezet rezidensei által kibocsátott és az euróövezet országainak egyéb rezidensei által tartott portfólióbefektetési értékpapírokkal végzett tranzakciók és pozíciók pontos összeállítása. Ez végül lehetővé fogja tenni az euróövezet portfólióbefektetési kötelezettségeire vonatkozó adatok szektoronkénti összeállítását.

| (8) | Szükség van egy olyan eljárás kidolgozására, amely lehetővé teszi az ezen ajánlás mellékleteiben szükséges technikai módosítások hatékony végrehajtását, feltéve hogy az ilyen módosítások nem változtatják meg a mögöttes koncepciót, és nem érintik a tagállamok adatszolgáltatóinak jelentési terhét. Az eljárás követésekor figyelembe veszik a KBER statisztikai bizottságának álláspontját. Az NKB-k és a hatáskörrel rendelkező egyéb nemzeti hatóságok ezen ajánlás mellékleteinek ilyen technikai módosításaira a statisztikai bizottságon keresztül tehetnek javaslatot. |
| --- | --- |

(8)

Szükség van egy olyan eljárás kidolgozására, amely lehetővé teszi az ezen ajánlás mellékleteiben szükséges technikai módosítások hatékony végrehajtását, feltéve hogy az ilyen módosítások nem változtatják meg a mögöttes koncepciót, és nem érintik a tagállamok adatszolgáltatóinak jelentési terhét. Az eljárás követésekor figyelembe veszik a KBER statisztikai bizottságának álláspontját. Az NKB-k és a hatáskörrel rendelkező egyéb nemzeti hatóságok ezen ajánlás mellékleteinek ilyen technikai módosításaira a statisztikai bizottságon keresztül tehetnek javaslatot.

| (9) | A fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2003. május 2-i EKB/2003/8 ajánlás (4) elfogadása óta kézzelfogható előrehaladás történt az euróövezeten belül új követelményekkel, adatgyűjtési és -összeállítási módszerekkel. Ezért szükséges az EKB/2003/8 ajánlást ezen ajánlással felváltani, |
| --- | --- |

(9)

A fizetési mérleg és a nemzetközi befektetési pozíciók statisztikái, valamint a nemzetközi tartalékok jelentése terén az Európai Központi Bank adatszolgáltatási követelményeiről szóló, 2003. május 2-i EKB/2003/8 ajánlás (4) elfogadása óta kézzelfogható előrehaladás történt az euróövezeten belül új követelményekkel, adatgyűjtési és -összeállítási módszerekkel. Ezért szükséges az EKB/2003/8 ajánlást ezen ajánlással felváltani,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

1. cikk

Meghatározások

Ennek az ajánlásnak az alkalmazásában:

| — | „részt vevő tagállam”: tagállam, amely a Szerződésnek megfelelően elfogadta a közös valutát, |
| --- | --- |

—

„részt vevő tagállam”: tagállam, amely a Szerződésnek megfelelően elfogadta a közös valutát,

| — | „rezidens”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott értelemben, |
| --- | --- |

—

„rezidens”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott értelemben,

| — | „euróövezet”: a részt vevő tagállamok és az EKB gazdasági területe. Az euróövezet tagállamaihoz tartozó területeket, illetve társult országokat a III. melléklet 10. táblázata tartalmazza, |
| --- | --- |

—

„euróövezet”: a részt vevő tagállamok és az EKB gazdasági területe. Az euróövezet tagállamaihoz tartozó területeket, illetve társult országokat a III. melléklet 10. táblázata tartalmazza,

| — | „eurórendszer”: a részt vevő tagállamok NKB-i és az EKB, |
| --- | --- |

—

„eurórendszer”: a részt vevő tagállamok NKB-i és az EKB,

| — | „határokon átnyúló tranzakció”: minden olyan, euróövezetben rezidens és euróövezeten kívüli rezidens közötti tranzakció, amely – részben vagy egészben – követelést vagy tartozást hoz létre vagy egyenlít ki, illetve olyan tranzakció, amely egy dologra vonatkozó jog átadásával jár, |
| --- | --- |

—

„határokon átnyúló tranzakció”: minden olyan, euróövezetben rezidens és euróövezeten kívüli rezidens közötti tranzakció, amely – részben vagy egészben – követelést vagy tartozást hoz létre vagy egyenlít ki, illetve olyan tranzakció, amely egy dologra vonatkozó jog átadásával jár,

| — | „határokon átnyúló pozíciók”: az euróövezeten kívüli rezidensekkel szemben fennálló pénzügyi követelések és pénzügyi kötelezettségek összessége. A határokon átnyúló pozíciók tartalmazzák a következőket is: i. föld, egyéb nem termelt tárgyi eszközök és más ingatlanok, amelyek fizikailag az euróövezeten kívül helyezkednek el és euróövezet rezidensének tulajdonában vannak és/vagy az euróövezetben találhatók és euróövezeten kívüli rezidens tulajdonában vannak; és ii. az euróövezet rezidensei tulajdonában álló monetáris arany és különleges lehívási jogok (SDR).
  Mindazonáltal az euróövezetre vonatkozó fizetésimérleg-statisztikában a portfólióbefektetések és a portfólióbefektetések jövedelmei, valamint a nemzetközi befektetési pozíció statisztikán belül a portfólióbefektetések összeállításához szükséges mértékig a „határokon átnyúló pozíciók” és a „határokon átnyúló tranzakciók” kifejezés tartalmazza az euróövezet rezidenseinek az euróövezet más tagállamainak rezidenseivel szemben fennálló követeléseinek és/vagy kötelezettségeinek pozícióit és tranzakcióit is, |
| --- | --- |

—

„határokon átnyúló pozíciók”: az euróövezeten kívüli rezidensekkel szemben fennálló pénzügyi követelések és pénzügyi kötelezettségek összessége. A határokon átnyúló pozíciók tartalmazzák a következőket is: i. föld, egyéb nem termelt tárgyi eszközök és más ingatlanok, amelyek fizikailag az euróövezeten kívül helyezkednek el és euróövezet rezidensének tulajdonában vannak és/vagy az euróövezetben találhatók és euróövezeten kívüli rezidens tulajdonában vannak; és ii. az euróövezet rezidensei tulajdonában álló monetáris arany és különleges lehívási jogok (SDR).

Mindazonáltal az euróövezetre vonatkozó fizetésimérleg-statisztikában a portfólióbefektetések és a portfólióbefektetések jövedelmei, valamint a nemzetközi befektetési pozíció statisztikán belül a portfólióbefektetések összeállításához szükséges mértékig a „határokon átnyúló pozíciók” és a „határokon átnyúló tranzakciók” kifejezés tartalmazza az euróövezet rezidenseinek az euróövezet más tagállamainak rezidenseivel szemben fennálló követeléseinek és/vagy kötelezettségeinek pozícióit és tranzakcióit is,

| — | „tartalékeszközök”: az eurórendszer magas likviditású, piacképes és hitelképes, euróövezeten kívüli rezidensekkel szembeni, nem euróban fennálló követelései, valamint az arany, az IMF-beli tartalékpozíciók és az SDR követelések, |
| --- | --- |

—

„tartalékeszközök”: az eurórendszer magas likviditású, piacképes és hitelképes, euróövezeten kívüli rezidensekkel szembeni, nem euróban fennálló követelései, valamint az arany, az IMF-beli tartalékpozíciók és az SDR követelések,

| — | „egyéb devizaeszközök”: i. az eurórendszer euróövezet-rezidenseivel szemben nem euróban fennálló követelései; és ii. az eurórendszer euróövezeten kívüli rezidensekkel szemben nem euróban fennálló olyan követelései, amelyek nem felelnek meg a tartalékeszközökre meghatározott likviditási, piacképességi és hitelképességi kritériumoknak, |
| --- | --- |

—

„egyéb devizaeszközök”: i. az eurórendszer euróövezet-rezidenseivel szemben nem euróban fennálló követelései; és ii. az eurórendszer euróövezeten kívüli rezidensekkel szemben nem euróban fennálló olyan követelései, amelyek nem felelnek meg a tartalékeszközökre meghatározott likviditási, piacképességi és hitelképességi kritériumoknak,

| — | „tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek”: az eurórendszerből történő előre látható biztos és feltételes rövid lejáratú nettó kifizetés, amely hasonlít az eurórendszer tartalékeszközeihez és egyéb devizaeszközeihez, |
| --- | --- |

—

„tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek”: az eurórendszerből történő előre látható biztos és feltételes rövid lejáratú nettó kifizetés, amely hasonlít az eurórendszer tartalékeszközeihez és egyéb devizaeszközeihez,

| — | „fizetési mérleg”: olyan statisztikai jelentés, amely megfelelő bontásban tartalmazza a vizsgált időszakban végrehajtott, határokon átnyúló tranzakciókat, |
| --- | --- |

—

„fizetési mérleg”: olyan statisztikai jelentés, amely megfelelő bontásban tartalmazza a vizsgált időszakban végrehajtott, határokon átnyúló tranzakciókat,

| — | „nemzetközi tartalékok jelentése”: az a statisztikai jelentés, amely megfelelő bontásban tartalmazza az eurórendszer tartalékeszközei, egyéb devizaeszközei és tartalékkal kapcsolatos kötelezettségei egy referencia-időpontban fennálló összességét, |
| --- | --- |

—

„nemzetközi tartalékok jelentése”: az a statisztikai jelentés, amely megfelelő bontásban tartalmazza az eurórendszer tartalékeszközei, egyéb devizaeszközei és tartalékkal kapcsolatos kötelezettségei egy referencia-időpontban fennálló összességét,

| — | „nemzetközi befektetési pozíció”: a mérleg, amely megfelelő bontásban tartalmazza a határokon átnyúló pénzügyi követelések és kötelezettségek egy referencia-időpontban fennálló összességét, |
| --- | --- |

—

„nemzetközi befektetési pozíció”: a mérleg, amely megfelelő bontásban tartalmazza a határokon átnyúló pénzügyi követelések és kötelezettségek egy referencia-időpontban fennálló összességét,

| — | „értékpapíronkénti” adatgyűjtés: az egyes értékpapírokra lebontott adatok gyűjtése. |
| --- | --- |

—

„értékpapíronkénti” adatgyűjtés: az egyes értékpapírokra lebontott adatok gyűjtése.

2. cikk

Statisztikai információk szolgáltatása az NKB-knak

(1)   Amennyiben a határokon átnyúló tranzakciókra és pozíciókra vonatkozó statisztikai információk gyűjtése ezen ajánlás címzettjeinek feladata, mindegyikük biztosítja, hogy annak NKB-ja részére történő rendelkezésre bocsátása időben megtörténik. E célból az adott NKB-val történt eltérő hiányában az előírt statisztikai információkat a havi fizetésimérleg-adatok vonatkozásában legkésőbb azon hónapot követő 30. munkanapon kell továbbítani, amelyre az adatok vonatkoznak, a negyedéves fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció adatok esetén azon időponttól számított három hónapon belül, amelyre az adatok vonatkoznak, az éves nemzetközi befektetési adatok vonatkozásában pedig azon időponttól számított kilenc hónapon belül, amelyre az adatok vonatkoznak.

(2)   Az információkat az EKB által ezen ajánlás I., II., III., IV., V. és VII. mellékletében a fizetésimérleg- és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikára megállapított statisztikai előírásokkal és követelményekkel összhangban kell rendelkezésre bocsátani. Az EKB ezen ajánlás VI. mellékletében megállapított ellenőrzési kötelezettségének sérelme nélkül az ajánlás címzettjei ellenőrzik az NKB-juk rendelkezésére bocsátott statisztikai információk minőségét és megbízhatóságát.

3. cikk

Állandó együttműködés

Ezen ajánlás címzettjei NKB-jukkal írásban rögzítik az együttműködés megfelelő alakiságait állandó struktúra biztosítására a statisztikai adatoknak az EKB statisztikai előírásainak és követelményeinek megfelelő továbbításához, amennyiben a nemzeti jogszabályok ezt még nem érték el.

4. cikk

Egyszerűsített módosítási eljárás

Figyelembe véve a statisztikai bizottság véleményét, az EKB Igazgatóságának joga lesz ezen iránymutatás mellékleteiben technikai módosítások végzésére, feltéve hogy az ilyen módosítások nem változtatatják meg a mögöttes koncepciót, és nem érintik a tagállamok adatszolgáltatóinak jelentési terhét.

5. cikk

Záró rendelkezések

(1)   Ezen ajánlás az EKB/2003/8 ajánlás helyébe lép.

(2)   Ezen ajánlás címzettjei a CSO Írországban és az UIC Olaszországban.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2004. július 16-án.

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 354., 2004.11.30.

1

(2)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

2

(3)  Gazzetta Ufficiale della Repubblica italiana, nr 206, 1998.9.4..

3

(4)  HL C 126., 2003.5.28., 7. o.

4

---

I. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK STATISZTIKAI KÖVETELMÉNYEI

1.   A nemzeti központi bankok (NKB-k) statisztikai kötelezettségei

| 1.1. | Az NKB-k az EKB rendelkezésére bocsátják a határokon átnyúló tranzakciók, a tartalékeszközök, az egyéb devizaeszközök és a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek pozícióit és azon határokon átnyúló pozíciókat, amelyek lehetővé teszik, hogy összeállíthassa a fizetésimérleg- és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikákat és az euróövezet nemzetközi tartalékok jelentését. Az adatok rendelkezésre bocsátása a III. melléklet 13. táblázatában szereplő határidőknek megfelelően történik. |
| --- | --- |

1.1.

Az NKB-k az EKB rendelkezésére bocsátják a határokon átnyúló tranzakciók, a tartalékeszközök, az egyéb devizaeszközök és a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek pozícióit és azon határokon átnyúló pozíciókat, amelyek lehetővé teszik, hogy összeállíthassa a fizetésimérleg- és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikákat és az euróövezet nemzetközi tartalékok jelentését. Az adatok rendelkezésre bocsátása a III. melléklet 13. táblázatában szereplő határidőknek megfelelően történik.

| 1.2. | Az adatokat a főbb egyedi eseményekről és a revíziók okairól kész elérhető információk kísérik, ha az adatok ilyen egyedi események vagy ellenőrzések által okozott változásának nagyságrendje jelentős, vagy az EKB azt kéri. |
| --- | --- |

1.2.

Az adatokat a főbb egyedi eseményekről és a revíziók okairól kész elérhető információk kísérik, ha az adatok ilyen egyedi események vagy ellenőrzések által okozott változásának nagyságrendje jelentős, vagy az EKB azt kéri.

| 1.3. | A havi és negyedéves tranzakciókra, valamint a negyedéves és éves pozíciókra vonatkozóan előírt adatokat a II., III., és IV. mellékletben megállapított módon kell rendelkezésre bocsátani, ami megfelel a jelenlegi nemzetközi előírásoknak, nevezetesen a Nemzetközi Valutaalap Fizetési mérleg kézikönyve ötödik kiadásának. Különösen az euróövezeti rezidens kibocsátó szektora szerinti bontású, az euróövezeti értékpapírban fennálló, portfólióbefektetésekhez kapcsolódó követelésekkel kapcsolatos tranzakciókra és pozíciókra vonatkozóan szükséges adatokat kell a II. melléklet 1.1., 1.2. és 3. szakaszában, valamint a III. melléklet 1., 2., 4. és 5. táblázatában megállapított módon továbbítani. |
| --- | --- |

1.3.

A havi és negyedéves tranzakciókra, valamint a negyedéves és éves pozíciókra vonatkozóan előírt adatokat a II., III., és IV. mellékletben megállapított módon kell rendelkezésre bocsátani, ami megfelel a jelenlegi nemzetközi előírásoknak, nevezetesen a Nemzetközi Valutaalap Fizetési mérleg kézikönyve ötödik kiadásának. Különösen az euróövezeti rezidens kibocsátó szektora szerinti bontású, az euróövezeti értékpapírban fennálló, portfólióbefektetésekhez kapcsolódó követelésekkel kapcsolatos tranzakciókra és pozíciókra vonatkozóan szükséges adatokat kell a II. melléklet 1.1., 1.2. és 3. szakaszában, valamint a III. melléklet 1., 2., 4. és 5. táblázatában megállapított módon továbbítani.

| 1.4. | A fizetési mérlegre előírt adatokat havi és negyedéves alapon kell szolgáltatni. A negyedéves fizetésimérleg-adatok magukban foglalják az ügyfelek földrajzi bontását a III. melléklet 9. táblázatában megállapítottak szerint. A nemzetközi tartalékok jelentéséhez szükséges adatokat azon hónap végén kell rendelkezésre bocsátani, amelyre az adatok vonatkoznak. A nemzetközi befektetési pozícióhoz szükséges adatokat negyedéves és éves alapon kell szolgáltatni. Az éves nemzetközi befektetési pozíció adatai magukban foglalják az ügyfelek földrajzi bontását a III. melléklet 9. táblázatában megállapítottak szerint. |
| --- | --- |

1.4.

A fizetési mérlegre előírt adatokat havi és negyedéves alapon kell szolgáltatni. A negyedéves fizetésimérleg-adatok magukban foglalják az ügyfelek földrajzi bontását a III. melléklet 9. táblázatában megállapítottak szerint. A nemzetközi tartalékok jelentéséhez szükséges adatokat azon hónap végén kell rendelkezésre bocsátani, amelyre az adatok vonatkoznak. A nemzetközi befektetési pozícióhoz szükséges adatokat negyedéves és éves alapon kell szolgáltatni. Az éves nemzetközi befektetési pozíció adatai magukban foglalják az ügyfelek földrajzi bontását a III. melléklet 9. táblázatában megállapítottak szerint.

| 1.5. | Az euró mint befektetési valuta nemzetközi szerepének elemzéséhez a szükséges adatokat pénznemek szerinti bontásban félévenként kell rendelkezésre bocsátani a III. melléklet 6. táblázatában megállapított módon. |
| --- | --- |

1.5.

Az euró mint befektetési valuta nemzetközi szerepének elemzéséhez a szükséges adatokat pénznemek szerinti bontásban félévenként kell rendelkezésre bocsátani a III. melléklet 6. táblázatában megállapított módon.

| 1.6. | 2008 márciusától (a 2008. januári tranzakcióknak és a 2007 végi pozícióknak megfelelő adatokkal kezdődően) az euróövezetben a portfólióbefektetések adatgyűjtési rendszerei megfelelnek a VII. mellékletben található táblázatban meghatározott modellek egyikének. |
| --- | --- |

1.6.

2008 márciusától (a 2008. januári tranzakcióknak és a 2007 végi pozícióknak megfelelő adatokkal kezdődően) az euróövezetben a portfólióbefektetések adatgyűjtési rendszerei megfelelnek a VII. mellékletben található táblázatban meghatározott modellek egyikének.

2.   Határidők

| 2.1. | Az euróövezet havi fizetési mérlegének összeállításához szükséges adatokat a tárgyhónap végét követő 30. munkanap végéig kell az EKB rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

2.1.

Az euróövezet havi fizetési mérlegének összeállításához szükséges adatokat a tárgyhónap végét követő 30. munkanap végéig kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

| 2.2. | Az euróövezet negyedéves fizetési mérlegének összeállításához szükséges adatokat a tárgynegyedév végétől számított három hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

2.2.

Az euróövezet negyedéves fizetési mérlegének összeállításához szükséges adatokat a tárgynegyedév végétől számított három hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

| 2.3. | Az eurórendszer nemzetközi tartalékai jelentésének összeállításához szükséges adatokat a tárgyhónap végétől számított három héten belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

2.3.

Az eurórendszer nemzetközi tartalékai jelentésének összeállításához szükséges adatokat a tárgyhónap végétől számított három héten belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

| 2.4. | 2005. január 1-jétől kezdve az euróövezet negyedéves nemzetközi befektetési pozícióinak összeállításához szükséges adatokat a tárgynegyedév végétől számított három hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

2.4.

2005. január 1-jétől kezdve az euróövezet negyedéves nemzetközi befektetési pozícióinak összeállításához szükséges adatokat a tárgynegyedév végétől számított három hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

| 2.5. | Az euróövezet nemzetközi befektetési pozícióinak összeállításához szükséges éves adatokat a tárgyév végétől számított kilenc hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

2.5.

Az euróövezet nemzetközi befektetési pozícióinak összeállításához szükséges éves adatokat a tárgyév végétől számított kilenc hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

| 2.6. | A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kapcsolatos tranzakciókat és pozíciókat a kibocsátás pénzneme és a kibocsátó szektora szerinti bontásban a tárgyidőszak végétől számított hat hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

2.6.

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokkal kapcsolatos tranzakciókat és pozíciókat a kibocsátás pénzneme és a kibocsátó szektora szerinti bontásban a tárgyidőszak végétől számított hat hónapon belül kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

| 2.7. | Az euróövezet fizetési mérlegére és nemzetközi befektetési pozíciójára vonatkozó módosításokat az V. mellékletben meghatározott ütemezés szerint kell az EKB rendelkezésére bocsátani. |
| --- | --- |

2.7.

Az euróövezet fizetési mérlegére és nemzetközi befektetési pozíciójára vonatkozó módosításokat az V. mellékletben meghatározott ütemezés szerint kell az EKB rendelkezésére bocsátani.

| 2.8. | Ezen adatok nemzeti szintű gyűjtését úgy kell megszervezni, hogy e határidőket be lehessen tartani. |
| --- | --- |

2.8.

Ezen adatok nemzeti szintű gyűjtését úgy kell megszervezni, hogy e határidőket be lehessen tartani.

3.   Adattovábbítási szabvány

Az előírt statisztikai adatokat olyan formában kell az EKB rendelkezésére bocsátani, amely megfelel az ezen ajánlás V. mellékletében megállapított követelményeknek.

4.   A statisztikai adatok minősége

| 4.1. | Az EKB IV. mellékletben megállapított ellenőrzési feladatai sérelme nélkül, az NKB-k adott esetben az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködve biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségének ellenőrzését és értékelését. Az EKB hasonlóképpen értékeli az euróövezet fizetési mérlegére, a nemzetközi befektetési pozíció statisztikájára és a nemzetközi tartalékokra vonatkozó adatokat. Az értékelést időszerűen kell elvégezni. Az EKB Igazgatósága évente beszámol a Kormányzótanácsnak az adatok minőségéről. |
| --- | --- |

4.1.

Az EKB IV. mellékletben megállapított ellenőrzési feladatai sérelme nélkül, az NKB-k adott esetben az NKB-któl eltérő, hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködve biztosítják az EKB rendelkezésére bocsátott statisztikai adatok minőségének ellenőrzését és értékelését. Az EKB hasonlóképpen értékeli az euróövezet fizetési mérlegére, a nemzetközi befektetési pozíció statisztikájára és a nemzetközi tartalékokra vonatkozó adatokat. Az értékelést időszerűen kell elvégezni. Az EKB Igazgatósága évente beszámol a Kormányzótanácsnak az adatok minőségéről.

| 4.2. | A portfólióbefektetések tranzakcióira és pozícióira, illetve a kapcsolódó bevételekre vonatkozó adatok minőségértékelésének feltétele a Központi Értékpapír Adatbázis (CSDB) értékpapír-információinak megfelelő lefedettsége. Az EKB a CSDB üzemeltetőjeként ellenőrzi, hogy 2006 júniusától kezdődően az értékpapír-információk lefedettsége megfelelő-e ahhoz, hogy az NKB-k, illetve adott esetben a hatáskörrel rendelkező egyéb hatóságok teljes mértékben képesek legyenek megfelelni az ezen ajánlásban meghatározott minőségi kritériumoknak. |
| --- | --- |

4.2.

A portfólióbefektetések tranzakcióira és pozícióira, illetve a kapcsolódó bevételekre vonatkozó adatok minőségértékelésének feltétele a Központi Értékpapír Adatbázis (CSDB) értékpapír-információinak megfelelő lefedettsége. Az EKB a CSDB üzemeltetőjeként ellenőrzi, hogy 2006 júniusától kezdődően az értékpapír-információk lefedettsége megfelelő-e ahhoz, hogy az NKB-k, illetve adott esetben a hatáskörrel rendelkező egyéb hatóságok teljes mértékben képesek legyenek megfelelni az ezen ajánlásban meghatározott minőségi kritériumoknak.

| 4.3. | A portfólióbefektetésekhez kapcsolódó, euróövezeti értékpapírban fennálló követelésekkel kapcsolatos tranzakciókra és pozíciókra vonatkozó, a II. melléklet 1.1., 1.2. és 3. szakaszában és a III. melléklet 1., 2., 4. és 5. táblázatában megállapított, az euróövezetben rezidens kibocsátó szektora szerint lebontott adatok szolgáltatásakor becslést lehet alkalmazni mindaddig, amíg a portfólióbefektetések értékpapírokra lebontott adatgyűjtési rendszerei kötelezővé nem válnak. |
| --- | --- |

4.3.

A portfólióbefektetésekhez kapcsolódó, euróövezeti értékpapírban fennálló követelésekkel kapcsolatos tranzakciókra és pozíciókra vonatkozó, a II. melléklet 1.1., 1.2. és 3. szakaszában és a III. melléklet 1., 2., 4. és 5. táblázatában megállapított, az euróövezetben rezidens kibocsátó szektora szerint lebontott adatok szolgáltatásakor becslést lehet alkalmazni mindaddig, amíg a portfólióbefektetések értékpapírokra lebontott adatgyűjtési rendszerei kötelezővé nem válnak.

| 4.4. | A portfólióbefektetési adatokkal kapcsolatban a III. melléklet 6. táblázatában megállapított, a kibocsátás pénzneméről történő adatszolgáltatás esetén becslést lehet alkalmazni mindaddig, amíg a portfólióbefektetések értékpapírokra lebontott adatgyűjtési rendszerei kötelezővé nem válnak. |
| --- | --- |

4.4.

A portfólióbefektetési adatokkal kapcsolatban a III. melléklet 6. táblázatában megállapított, a kibocsátás pénzneméről történő adatszolgáltatás esetén becslést lehet alkalmazni mindaddig, amíg a portfólióbefektetések értékpapírokra lebontott adatgyűjtési rendszerei kötelezővé nem válnak.

| 4.5. | A statisztikai adatok minőségének EKB általi ellenőrzése magában foglalhatja az ezen adatokon végzett módosítások alapos vizsgálatát is: először a statisztikai adatok legutóbbi értékelésének belefoglalására, javítva ezzel a minőséget; másodszor a megfelelő fizetésimérleg-tételek közötti lehetőség szerinti következetesség biztosítására, a különböző gyakoriságok mindegyike vonatkozásában. |
| --- | --- |

4.5.

A statisztikai adatok minőségének EKB általi ellenőrzése magában foglalhatja az ezen adatokon végzett módosítások alapos vizsgálatát is: először a statisztikai adatok legutóbbi értékelésének belefoglalására, javítva ezzel a minőséget; másodszor a megfelelő fizetésimérleg-tételek közötti lehetőség szerinti következetesség biztosítására, a különböző gyakoriságok mindegyike vonatkozásában.

---

II. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK STATISZTIKAI KÖVETELMÉNYEI

1.   Fizetésimérleg-statisztika

Az Európai Központi Bank (EKB) kétféle időszakra vonatkozóan ír elő fizetésimérleg-statisztikát: havonta és negyedévente, az ennek megfelelő naptári bázisidőszakokra vonatkozóan. Az éves adatok összeállítására az adott évre a tagállamok által jelentett negyedéves adatok alapján történik. Lehetőség szerint a fizetésimérleg-statisztikáknak konzisztenseknek kell lenniük a monetáris politika folytatására előírt egyéb statisztikákkal.

1.1.   Havi fizetésimérleg-statisztika

Célkitűzés

Az euróövezet havi fizetésimérleg-statisztikájának célja a monetáris feltételeket és devizapiacokat befolyásoló fő tételek bemutatása (lásd III. melléklet, 1. táblázat)

Követelmények

Alapvető elvárás, hogy az adatok megfelelően felhasználhatók legyenek az euróövezet fizetési mérlegének számításához.

Tekintettel a havi fizetésimérleg-adatok benyújtására kitűzött rövid határidőre, azok nagymértékben összesített természetére és a monetáris politikai célokra, valamint azok devizaműveletekben való felhasználására, az EKB – amennyiben ez elkerülhetetlen –, a nemzetközi szabványoktól némi eltérést enged (lásd az EKB/2004/15 iránymutatás 2. cikkének (3) bekezdését). Az eredményszemléletű elszámolás nem elvárás. Az EKB-val való megállapodás alapján a nemzeti központi bankok (NKB-k) pénzforgalmi alapon szolgáltathatnak adatokat a folyó- és a pénzügyi mérlegről. Amennyiben az a határidő betartásához szükséges, az EKB becsült vagy előzetes adatokat is elfogad.

A követelmény minden átfogó tranzakció-kategória esetében a követelések és kötelezettségek (vagy a folyó fizetésimérleg-tételek esetében bevételek és kiadások) jelentése. Ez általában a külső tranzakciók tekintetében azt kívánja meg az NKB-któl, hogy megkülönböztessék az euróövezet más tagállamainak rezidenseivel folytatott és az euróövezeten kívüli tranzakciókat. Az NKB-knak ezt következetesen kell végezniük.

Az euróövezet tagságában változás bekövetkezésekor az NKB-k kötelesek változtatást végrehajtani az euróövezet országösszetételének meghatározásában attól a naptól kezdve, amikor a tagságban történő változás hatályba lép. Az euróövezet korábbi összetétele szerinti és az új részt vevő tagállamok NKB-jától bekérik a kibővített euróövezetre vonatkozó korábbi adatok legjobb becslését.

A portfólióbefektetés terén az euróövezetre vonatkozó adatok értelmes havi összesíthetőségének lehetővé tétele érdekében meg kell különböztetni az euróövezet rezidensei által kibocsátott értékpapírokkal és az euróövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott tranzakciókat. Az euróövezet portfólióbefektetések követeléseit érintő nettó tranzakciók statisztikáját az euróövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott lejelentett nettó tranzakciók összesítésével kell összeállítani. Az euróövezet portfólióbefektetések kötelezettségeit érintő nettó tranzakciók statisztikáját az összesített nemzeti kötelezettségeket érintő nettó tranzakciók és az euróövezet rezidensei által kibocsátott és megvásárolt értékpapírokkal végzett nettó tranzakciók összesítése útján áll össze.

Hasonló jelentési kötelezettség és az összesített adatok összeállításának hasonló módszere vonatkozik a portfólióbefektetésekhez kapcsolódó jövedelmekre.

A fizetési mérleg monetáris bemutatásának összeállítása céljából az NKB-k kötelesek az adatokat intézményi szektoronkénti bontásban benyújtani. A havi fizetési mérlegnél a szektoronkénti bontás a következő:

| — | közvetlen befektetés vonatkozásában: i. MPI-k (a központi bankok kivételével); és ii. Egyéb szektorok, |
| --- | --- |

—

közvetlen befektetés vonatkozásában: i. MPI-k (a központi bankok kivételével); és ii. Egyéb szektorok,

| — | portfólióbefektetési eszközök vonatkozásában: i. monetáris hatóságok; ii. MPI-k (a központi bankok kivételével); és iii. nem MPI-k, |
| --- | --- |

—

portfólióbefektetési eszközök vonatkozásában: i. monetáris hatóságok; ii. MPI-k (a központi bankok kivételével); és iii. nem MPI-k,

| — | egyéb befektetések vonatkozásában: i. monetáris hatóságok; ii. MPI-k (központi bankok kivételével); iii. államháztartás; és iv. egyéb szektorok. |
| --- | --- |

—

egyéb befektetések vonatkozásában: i. monetáris hatóságok; ii. MPI-k (központi bankok kivételével); iii. államháztartás; és iv. egyéb szektorok.

A fizetési mérleg szektoronkénti bontásának összeállítása céljából az NKB-k az ezen ajánlás III. mellékletének 13. táblázatában meghatározott időponttól kezdve kötelesek adatot szolgáltatni az euróövezet rezidensei által kibocsátott portfólióbefektetési értékpapírokkal folytatott nettó tranzakciókról, a kibocsátó intézményi hovatartozása szerinti szektoronkénti bontásban. Ezenkívül a portfólióbefektetések kötelezettségei tartalmazni fogják a belföldi kibocsátó intézményi szektoronkénti bontását.

Az euróövezet portfólióbefektetések kötelezettségeivel folytatott nettó tranzakciók statisztikája ezután szektoronkénti bontásban a megfelelő szektorok nettó összes nemzeti kötelezettségének és az annak megfelelő, az euróövezet rezidensei által kibocsátott és megvásárolt értékpapírokkal folytatott nettó tranzakciók összesítése révén áll össze.

2008 márciusától kezdve a 2008 januárjához kapcsolódó ügyletek vonatkozásában az NKB-k (és adott esetben az egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságok) a VII. melléklet táblázatában előírt modellek egyikének megfelelően gyűjtik a portfólióbefektetési adatokat.

1.2.   Negyedéves fizetésimérleg-statisztika

Célkitűzés

Az euróövezet negyedéves fizetésimérleg-statisztikájának célja részletesebb adatok szolgáltatása, a külső tranzakciók további elemzésének lehetővé tételére. E statisztikák észrevehetően hozzájárulnak az euróövezet előkészítés alatt álló ágazati és pénzügyi számláinak összeállításához és az EU/euróövezet fizetési mérlegének együttes közzétételéhez, az Európai Közösségek Bizottságával (Eurostat) együttműködve.

Követelmények

A negyedéves fizetésimérleg-statisztika a lehető legnagyobb mértékben megfelel a nemzetközi előírásoknak (lásd az EKB/2004/15 iránymutatás 2. cikkének (3) bekezdését). A negyedéves fizetésimérleg-statisztika előírt bontását a III. melléklet 2. táblázata tartalmazza. A tőke- és pénzügyi mérlegben használt harmonizált fogalmakat és meghatározásokat a IV. melléklet tartalmazza.

A negyedéves folyó fizetési mérleg bontása hasonló a havi adatokra előírt bontáshoz. A jövedelem vonatkozásában azonban negyedéves alapon részletesebb bontásra van szükség.

A pénzügyi mérlegben az EKB az „egyéb befektetések” tétel vonatkozásában a Nemzetközi Valutaalap (IMF) Fizetési mérleg kézikönyve ötödik kiadásában (a továbbiakban: BPM5) megfogalmazott követelményeket alkalmazza. A bontás bemutatása is más (azaz a szektor élvez elsőbbséget). Ez a szektoronkénti bontás azonban összeegyeztethető a BPM5 bontásával, abban ugyanis az eszközöknek van elsőbbségük. A BPM5 bemutatásával egyezően a készpénzt és a betéteket megkülönböztetik a hitelektől és egyéb befektetésektől.

Az NKB-k a negyedéves fizetésimérleg-statisztikáikban kötelesek megkülönbözetni a részt vevő tagállamokkal folytatott tranzakciókat és az összes többi külső tranzakciót. A havi adatokhoz hasonlóan, az euróövezet rezidensei által és az euróövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott tranzakciók megkülönböztetése a portfólióbefektetések negyedéves adataihoz szükséges. Az euróövezet portfólióbefektetések követeléseit érintő nettó tranzakcióinak statisztikáját a jelentett euróövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokkal folytatott nettó tranzakciók összesítése útján kell összeállítani. Az euróövezet portfólióbefektetések kötelezettségeit érintő nettó tranzakciók statisztikája az összesített nemzeti kötelezettségeket érintő nettó tranzakciók és az euróövezet rezidensei által kibocsátott és megvásárolt értékpapírokkal végzett nettó tranzakciók összesítéséből áll össze.

Hasonló jelentési kötelezettség és az összesített adatok összeállításának hasonló módszere vonatkozik a portfólióbefektetésekhez kapcsolódó jövedelmekre.

A közvetlen befektetések vonatkozásában az NKB-k kötelesek negyedévente „MPI (kivéve központi bankok)/nem MPI” szektoronkénti bontást benyújtani. A „portfólióbefektetési követelések” és „egyéb befektetések” vonatkozásában a jelentések intézményi szektoronkénti bontása követi az IMF összeállítások szabványos összetevőit, amelyek i. monetáris hatóságok; ii. MPI-k (kivéve központi bankok); iii. államháztartás; és iv. egyéb szektorok.

Az euróövezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó kötelezettségeit érintő nettó tranzakciókról az euróövezetben rezidens kibocsátók szektora szerinti statisztika összeállításához a negyedéves adatokra vonatkozó követelmények hasonlóak, mint a havi fizetési mérlegre meghatározott követelmények.

Az euróövezet fizetési mérlegéhez negyedévente van szükség a felhalmozott befektetési jövedelemre vonatkozó adatokra. A BMP5, összhangban a Nemzeti Számlák Rendszerével, a kamatok eredményelszámolású kimutatását javasolja. Ez a követelmény a folyó fizetési mérleget (befektetések jövedelme) és pénzügyi mérleget egyaránt érinti.

2.   A nemzetközi tartalékra vonatkozó jelentés

Célkitűzés

A nemzetközi tartalékokra vonatkozó jelentés havi kimutatást nyújt az NKB-k és az EKB tartalékeszközeiről, egyéb devizaeszközeiről és tartalékkal kapcsolatos kötelezettségeiről a közös IMF/Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) „Nemzetközi tartalékok és devizalikviditás” sablon szerint. Ezek az információk kiegészítik a tartalékeszközökre az euróövezet fizetési mérlegre és nemzetközi befektetési pozícióra vonatkozó statisztikáiban található adatokat.

Követelmények

Az euróövezet tartalékeszközei az EKB (összevont tartalékok) és NKB-k (nem összevont tartalékok) euróövezeten kívüli rezidensekkel szembeni magas likviditású, piacképes és hitelképes, devizában (azaz az eurótól különböző pénznemben) felmerülő követelései, az arany, az IMF-beli tartalékpozíciók és az SDR követelések. Pozíciókat tartalmazhatnak a pénzügyi derivatívákkal kapcsolatban is. A tartalékeszközök összeállítása bruttó alapon történik, a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségekkel történő nettósítás nélkül. Az NKB-k által benyújtandó adatok bontását a III. melléklet 3. táblázatának I.A szakasza tartalmazza.

A nemzetközi tartalékok jelentésének (III. melléklet, 3. táblázat, I.B szakasz) „egyéb devizaeszközök” tétele tartalmazza az eurórendszer olyan devizaeszközeit, amelyek nem felelnek meg e meghatározásnak, nevezetesen i. az euróövezet rezidenseivel szembeni követeléseket; és ii. az euróövezeten kívüli rezidensekkel szemben fennálló olyan követeléseket, amelyek nem felelnek meg a likviditási, piacképességi és hitelképességi elvárásoknak

A nem rezidensekkel szemben euróban felmerülő követelések és a részt vevő tagállamok kormányai tulajdonában lévő devizamérleg nem minősül tartalékeszköznek; ezen összegeket az „egyéb befektetések” között kell kimutatni, amennyiben azok euróövezeten kívüli rezidensekkel szembeni követelések.

Ezenkívül az úgynevezett „tartalékkal kapcsolatos kötelezettségekre” vonatkozó adatokat, amely az eurórendszer tartalékeszközeihez és egyéb devizaeszközeihez kapcsolódó, az eurórendszerből történő előre látható biztos és feltételes rövid lejáratú nettó kifizetést jelöli, a III. melléklet 3. táblázatának II–IV. szakaszában kell jelenteni.

3.   Nemzetközi befektetési pozíciókra vonatkozó statisztika

Célkitűzés

A nemzetközi befektetési pozíció az euróövezet egészének külső eszközeinek és forrásainak jelentése, a monetáris politika és devizapiac elemzéséhez. Hozzájárul különösen a tagállamok külső sebezhetőségének értékeléséhez és a külföldi likvid eszközpozíciók alakulásának a pénztartó szektor általi figyelemmel kíséréséhez. E statisztikai információk kulcsfontosságúak a külföld számlák összeállításakor az euróövezet negyedéves pénzügyi számláiban, valamint segítséget nyújthatnak a fizetési mérleg tranzakcióinak összeállításában is.

Követelmények

Az EKB negyedévente és évente kéri be a tárgyidőszak végi pozíciók vonatkozásában a nemzetközi befektetési pozíciókat.

A nemzetközi befektetési pozíció adatai lehetőség szerint megfelelnek a nemzetközi előírásoknak (lásd az EKB/2004/15 iránymutatás 2. cikkének (3) bekezdését). Az EKB az euróövezet egészére állítja össze a nemzetközi befektetési pozíciót. Az euróövezet nemzetközi befektetési pozíciójának bontását a III. melléklet 4. táblázata mutatja be.

A nemzetközi befektetési pozíció a bázisidőszak végén fennálló pénzügyi pozíciót mutatja, időszak végi áron értékelve. A pozíciók értékének változása a következő tényezőkből eredhet. Először, az értékben a bázisidőszak során történt változások egy része azon pénzügyi tranzakciók miatt következik be, amelyek a fizetési mérlegben mentek végbe és ott kerültek rögzítésre. Másodszor, a pozíciók adott időszak eleji és végi változásainak egy részét a bemutatott pénzügyi eszközök és források árainak változása okozza. Harmadszor, amennyiben a pozíciók a nemzetközi befektetési pozícióhoz használt elszámolási egységtől eltérő pénznemben merülnek fel, az egyéb pénznemekhez viszonyított árfolyamok változásai szintén hatással vannak az értékre. Végül bármely más olyan változás, amely nem a fenti tényezőknek tudható be, „egyéb kiigazítás” miatti változásnak minősül.

Az euróövezet pénzügyi tranzakcióinak és pozícióinak megfelelő egyeztetése megkívánja, hogy megkülönböztetésre kerüljön az értékben az ár- vagy árfolyamváltozás, illetve egyéb kiigazítások miatt bekövetkezett változások.

A nemzetközi befektetési pozíció körének a lehető legközelebbinek kell lenni a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciókhoz. A felhasznált fogalmak, meghatározások és bontások összhangban vannak a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciókhoz használtakkal. Lehetőség szerint a nemzetközi befektetési pozíciónak konzisztensnek kell lenni a többi statisztikával, úgymint monetáris- és banki statisztikákkal, valamint a pénzügyi és a nemzeti számlákkal.

A havi és a negyedéves fizetési mérleg esetében az NKB-k a nemzetközi befektetési pozíció statisztikáikban kötelesek megkülönbözetni a részt vevő tagállamokkal szembeni eszközeiket és az összes többi külső pozíciót. A portfólióbefektetések esetében meg kell különbözetni az euróövezet rezidensei és az euróövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapír-befektetéseket. Az euróövezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó nettó követeléseit bemutató statisztikát az euróövezeten kívüli rezidensek által kibocsátott értékpapírokban fennálló nettó követelések összesítése útján kell összeállítani. Az euróövezet portfólióbefektetésekhez kapcsolódó nettó kötelezettségeket bemutató statisztikát az összes nettó nemzeti kötelezettségnek és az euróövezet rezidensei által kibocsátott és megvásárolt értékpapírok nettó pozíciójának összesítésével állítják össze.

Az NKB-k a negyedéves és az éves pozíciókat a „közvetlen befektetés”, „portfólióbefektetésekhez kapcsolódó követelések” és „egyéb befektetések” vonatkozásában ugyanolyan szektoronkénti bontásban kötelesek megadni, mint a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciók vonatkozásában.

Ahhoz, hogy az EKB összeállíthassa az euróövezet portfólióbefektetési nettó kötelezettségeinek szektoronkénti bontását, az NKB-kra a nemzetközi befektetési pozíció adatok tekintetében rótt kötelezettségek ugyanazok, mint a fizetésimérleg-tranzakciók tekintetében, az EKB/2004/15 iránymutatás 2. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel.

A nemzetközi befektetési pozíción belül a portfólióbefektetések követeléseinek és kötelezettségeinek összeállítása kizárólag állományi adatokból történik.

2008 márciusának végétől kezdve az NKB-k (és adott esetben a hatáskörrel rendelkező egyéb hatóságok) legalább a negyedéves portfólióbefektetések követeléseit és kötelezettségeit gyűjtik értékpapíronként, a VII. mellékletben szereplő táblázatban előírt modellek egyikének megfelelően.

---

III. MELLÉKLET

ELŐÍRT BONTÁSOK

1. táblázat

Havi nemzeti hozzájárulás az euróövezet fizetési mérlegéhez (1)

| | Követel | Tartozik | Nettó |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Folyó mérleg |
| Áruk | külső | külső | külső |
| Szolgáltatások | külső | külső | külső |
| Jövedelem | | | |
| Munkavállalók díjazása | külső | külső | külső |
| Befektetési jövedelem | | | |
| – | közvetlen befektetés |

Követel

Tartozik

Nettó

I.   Folyó mérleg

Áruk

külső

külső

külső

Szolgáltatások

külső

külső

külső

Jövedelem

Munkavállalók díjazása

külső

külső

külső

Befektetési jövedelem

–

közvetlen befektetés

külső

külső

külső

| – | portfólióbefektetés |
| --- | --- |

–

portfólióbefektetés

külső

nemzeti

| – | egyéb befektetés |
| --- | --- |

–

egyéb befektetés

külső

külső

külső

Folyó transzferek

külső

külső

külső

| II. | Tőkemérleg |
| --- | --- |

II.

külső

külső

külső

Nettó eszközök

Nettó források

Nettó

III.   Pénzügyi mérleg

Közvetlen befektetés

külső

Külföldön

külső

| – | Részesedések |
| --- | --- |

–

Részesedések

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Visszaforgatott nyereség

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

Az adatszolgáltató gazdaságban

külső

| – | Részesedések |
| --- | --- |

–

Részesedések

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Visszaforgatott nyereség

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

Portfólióbefektetés (2)

külső/belső

nemzeti

Részesedések

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

–

| ii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

ii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iii. | Nem MPI-k |
| --- | --- |

iii.

Nem MPI-k

külső/belső

nemzeti

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

–

| ii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

ii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iii. | Nem MPI-k |
| --- | --- |

iii.

Nem MPI-k

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

–

| ii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

ii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iii. | Nem MPI-k |
| --- | --- |

iii.

Nem MPI-k

külső/belső

nemzeti

Pénzügyi derivatívák

nemzeti

Egyéb befektetés

külső

külső

külső

Monetáris hatóságok

külső

külső

Államháztartás

külső

külső

amiből:

Készpénz és betétek

külső

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

külső

| – | Hosszú lejáratú |
| --- | --- |

–

Hosszú lejáratú

külső

külső

| – | Rövid lejáratú |
| --- | --- |

–

Rövid lejáratú

külső

külső

Egyéb szektorok

külső

külső

amiből:

Készpénz és betétek

külső

Tartalékeszközök

külső

2. táblázat

Negyedéves nemzeti hozzájárulás az euróövezet fizetési mérlegéhez (3)

| | Követel | Tartozik | Nettó |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Folyó mérleg |
| Áruk | külső | külső | külső |
| Szolgáltatások | külső | külső | külső |
| Jövedelem | | | |
| Munkavállalók díjazása | külső | külső | külső |
| Befektetési jövedelem | | | |
| – | Közvetlen befektetés |

Követel

Tartozik

Nettó

I.   Folyó mérleg

Áruk

külső

külső

külső

Szolgáltatások

külső

külső

külső

Jövedelem

Munkavállalók díjazása

külső

külső

külső

Befektetési jövedelem

–

Közvetlen befektetés

külső

külső

külső

| – | Tőkejövedelem |
| --- | --- |

–

Tőkejövedelem

külső

külső

külső

| – | Hiteljövedelem (kamat) |
| --- | --- |

–

Hiteljövedelem (kamat)

külső

külső

külső

| – | Portfólióbefektetés |
| --- | --- |

–

Portfólióbefektetés

külső

nemzeti

| – | Tőkejövedelem (osztalék) |
| --- | --- |

–

Tőkejövedelem (osztalék)

külső

nemzeti

| – | Hiteljövedelem (kamat) |
| --- | --- |

–

Hiteljövedelem (kamat)

külső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső

nemzeti

| – | Egyéb befektetés |
| --- | --- |

–

Egyéb befektetés

külső

külső

külső

Folyó transzferek

külső

külső

külső

| II. | Tőkemérleg |
| --- | --- |

II.

külső

külső

külső

Nettó eszközök

Nettó források

Nettó

III.   Pénzügyi mérleg

Közvetlen befektetés

külső

Külföldön

külső

| – | Részesedések |
| --- | --- |

–

Részesedések

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Visszaforgatott nyereség

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

Az adatszolgáltató gazdaságban

külső

| – | Részesedések |
| --- | --- |

–

Részesedések

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Visszaforgatott nyereség

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

Portfólióbefektetés (4)

külső/belső

nemzeti

Részesedések

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

–

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

–

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

nemzeti

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

nemzeti

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

nemzeti

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

nemzeti

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

Pénzügyi derivatívák

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

nemzeti

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

nemzeti

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

nemzeti

Egyéb befektetés

külső

külső

külső

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső

külső

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső

külső

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

Tartalékeszközök

külső

Monetáris arany

külső

SDR-ek

külső

Tartalékpozíció a Nemzetközi Valutaalapnál (IMF)

külső

Deviza

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| – | Monetáris hatóságoknál |
| --- | --- |

–

Monetáris hatóságoknál

külső

| – | MPI-knél (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

–

MPI-knél (kivéve központi bankok)

külső

| – | Értékpapírok |
| --- | --- |

–

Értékpapírok

külső

| – | Részvények |
| --- | --- |

–

Részvények

külső

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső

| – | Pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

–

Pénzügyi derivatívák

külső

Egyéb követelések

külső

3. táblázat

Az eurórendszer havi nemzetközi tartalékai; az euróövezet tartalékkal kapcsolatos kötelezettségei

I.   Hivatalos tartalékeszközök és egyéb devizaeszközök (hozzávetőleges piaci érték)

A.   Hivatalos tartalékeszközök

| (1) | Devizatartalékok (konvertibilis devizában)






  a) | Értékpapírok, amelyek






  — | kibocsátója székhelye az euróövezetben található |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Devizatartalékok (konvertibilis devizában)

a)

Értékpapírok, amelyek

—

kibocsátója székhelye az euróövezetben található

| b) | Összes készpénz és betét






  i. | más NKB-knál, a Nemzetközi Fizetések Bankjánál (BIS) és az IMF-nél |
| --- | --- | --- |

b)

Összes készpénz és betét

i.

más NKB-knál, a Nemzetközi Fizetések Bankjánál (BIS) és az IMF-nél

| ii. | az euróövezetben székhellyel rendelkező bankok euróövezeten kívül létesített fióktelepeinél |
| --- | --- |

ii.

az euróövezetben székhellyel rendelkező bankok euróövezeten kívül létesített fióktelepeinél

| iii. | az euróövezeten kívül székhellyel rendelkező bankok euróövezeten kívül létesített fióktelepeinél |
| --- | --- |

iii.

az euróövezeten kívül székhellyel rendelkező bankok euróövezeten kívül létesített fióktelepeinél

| (2) | IMF tartalékpozíció |
| --- | --- |

(2)

IMF tartalékpozíció

| (3) | SDR-ek |
| --- | --- |

(3)

SDR-ek

| (4) | arany (ideértve az aranybetéteket és arany swapügyleteket) |
| --- | --- |

(4)

arany (ideértve az aranybetéteket és arany swapügyleteket)

| (5) | egyéb tartalékeszközök






  a) | pénzügyi derivatívák |
| --- | --- | --- |

(5)

egyéb tartalékeszközök

a)

pénzügyi derivatívák

| b) | banknak nem minősülő nem rezidenseknek nyújtott hitelek |
| --- | --- |

b)

banknak nem minősülő nem rezidenseknek nyújtott hitelek

| c) | egyéb |
| --- | --- |

c)

egyéb

B.   Egyéb devizaeszközök

| a) | a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó értékpapírok |
| --- | --- |

a)

a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó értékpapírok

| b) | a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó betétek |
| --- | --- |

b)

a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó betétek

| c) | a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó hitelek |
| --- | --- |

c)

a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó hitelek

| d) | a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

d)

a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó pénzügyi derivatívák

| e) | a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó arany |
| --- | --- |

e)

a hivatalos tartalékeszközökbe nem tartozó arany

| f) | egyéb |
| --- | --- |

f)

egyéb

II.   Előre látható, biztos rövid lejáratú nettó kifizetés a devizaeszközökből (névérték)

| | Lejárat szerinti bontás (hátralévő futamidő, ha alkalmazható) |
| --- | --- |
| | Összesen | 1 hónapon belül | 1 hónapon túl és 3 hónapon belül | 3 hónapon túl és 1 éven belül |
| 1.   Devizahitelek, értékpapírok és betétek |
| – | kiáramlás (–) |

Lejárat szerinti bontás (hátralévő futamidő, ha alkalmazható)

Összesen

1 hónapon belül

1 hónapon túl és 3 hónapon belül

3 hónapon túl és 1 éven belül

1.   Devizahitelek, értékpapírok és betétek

–

kiáramlás (–)

Tőke

Kamat

| – | beáramlás (+) |
| --- | --- |

–

beáramlás (+)

Tőke

Kamat

2.   Összesített rövid és hosszú pozíciók a deviza határidős és tőzsdei határidős ügyletekben a nemzeti valuta ellenében (ideértve a deviza swapügyletek határidős oldalát)

| a) | Rövid pozíciók (–) |
| --- | --- |

a)

Rövid pozíciók (–)

| b) | Hosszú pozíciók (+) |
| --- | --- |

b)

Hosszú pozíciók (+)

3.   Egyéb (részletezze)

| – | repóügyletekhez kapcsolódó kiáramlás (–) |
| --- | --- |

–

repóügyletekhez kapcsolódó kiáramlás (–)

| – | fordított repóhoz kapcsolódó beáramlás (+) |
| --- | --- |

–

fordított repóhoz kapcsolódó beáramlás (+)

| – | kereskedelmi hitelek (–) |
| --- | --- |

–

kereskedelmi hitelek (–)

| – | kereskedelmi hitelek (+) |
| --- | --- |

–

kereskedelmi hitelek (+)

| – | egyéb tartozások (–) |
| --- | --- |

–

egyéb tartozások (–)

| – | egyéb követelések (+) |
| --- | --- |

–

egyéb követelések (+)

III.   Feltételes rövid lejáratú nettó kifizetés a devizaeszközökből (névérték)

| | Lejárat szerinti bontás (hátralévő futamidő, ha alkalmazható) |
| --- | --- |
| | Összesen | 1 hónapon belül | 1 hónapon túl és 3 hónapon belül | 3 hónapon túl és 1 éven belül |
| 1.   Feltételes kötelezettségek devizában |
| a) | Fedezetgaranciák 1 éven belül esedékes hitelekre |

Lejárat szerinti bontás (hátralévő futamidő, ha alkalmazható)

Összesen

1 hónapon belül

1 hónapon túl és 3 hónapon belül

3 hónapon túl és 1 éven belül

Feltételes kötelezettségek devizában

a)

Fedezetgaranciák 1 éven belül esedékes hitelekre

| b) | Egyéb függő kötelezettségek |
| --- | --- |

b)

Egyéb függő kötelezettségek

| 2. | Deviza-értékpapírok beágyazott opciókkal (eladási opció) |
| --- | --- |

2.

Deviza-értékpapírok beágyazott opciókkal (eladási opció)

Lehívatlan, feltétel nélküli hitelkeretek, amelyeket a következő szervezetek nyújtottak:

| a) | egyéb nemzeti monetáris hatóságok, BIS, IMF és egyéb nemzetközi szervezetek |
| --- | --- |

a)

egyéb nemzeti monetáris hatóságok, BIS, IMF és egyéb nemzetközi szervezetek

| – | egyéb nemzeti monetáris hatóságok (+) |
| --- | --- |

–

egyéb nemzeti monetáris hatóságok (+)

| – | BIS (+) |
| --- | --- |

–

BIS (+)

| – | IMF (+) |
| --- | --- |

–

IMF (+)

| b) | az adatszolgáltató országban székhellyel rendelkező bankok és más pénzintézetek (+) |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltató országban székhellyel rendelkező bankok és más pénzintézetek (+)

| c) | az adatszolgáltató országon kívül székhellyel rendelkező bankok és más pénzintézetek (+) |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltató országon kívül székhellyel rendelkező bankok és más pénzintézetek (+)

Lehívatlan, feltétel nélküli hitelkeretek, amelyeket a következő szervezeteknek nyújtottak:

| a) | egyéb nemzeti monetáris hatóságok, BIS, IMF és egyéb nemzetközi szervezetek |
| --- | --- |

a)

egyéb nemzeti monetáris hatóságok, BIS, IMF és egyéb nemzetközi szervezetek

| – | egyéb nemzeti monetáris hatóságok (–) |
| --- | --- |

–

egyéb nemzeti monetáris hatóságok (–)

| – | BIS (–) |
| --- | --- |

–

BIS (–)

| – | IMF (–) |
| --- | --- |

–

IMF (–)

| b) | az adatszolgáltató országban székhellyel rendelkező bankok és más pénzintézetek (–) |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltató országban székhellyel rendelkező bankok és más pénzintézetek (–)

| c) | az adatszolgáltató országon kívül székhellyel rendelkező bankok és más pénzintézetek (–) |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltató országon kívül székhellyel rendelkező bankok és más pénzintézetek (–)

Összesített rövid és hosszú deviza opció pozíciók a nemzeti valuta ellenében

| a) | Rövid pozíciók |
| --- | --- |

a)

Rövid pozíciók

| i. | Vásárolt eladási opciók |
| --- | --- |

i.

Vásárolt eladási opciók

| ii. | Eladott vételi opciók |
| --- | --- |

ii.

Eladott vételi opciók

| b) | Hosszú pozíciók |
| --- | --- |

b)

Hosszú pozíciók

| i. | vásárolt vételi opciók |
| --- | --- |

i.

vásárolt vételi opciók

| ii. | eladott eladási opciók |
| --- | --- |

ii.

eladott eladási opciók

PRO MEMORIA: Értékkel bíró opciók:

| (1) | Aktuális árfolyamon |
| --- | --- |

(1)

Aktuális árfolyamon

| a) | Rövid pozíció |
| --- | --- |

a)

Rövid pozíció

| b) | Hosszú pozíció |
| --- | --- |

b)

Hosszú pozíció

| (2) | +5 % (5 %-os értékcsökkenés) |
| --- | --- |

(2)

+5 % (5 %-os értékcsökkenés)

| a) | Rövid pozíció |
| --- | --- |

a)

Rövid pozíció

| b) | Hosszú pozíció |
| --- | --- |

b)

Hosszú pozíció

| (3) | –5 % (5 %-os értékcsökkenés) |
| --- | --- |

(3)

–5 % (5 %-os értékcsökkenés)

| a) | Rövid pozíció |
| --- | --- |

a)

Rövid pozíció

| b) | Hosszú pozíció |
| --- | --- |

b)

Hosszú pozíció

| (4) | +10 % (10 %-os értékcsökkenés) |
| --- | --- |

(4)

+10 % (10 %-os értékcsökkenés)

| a) | Rövid pozíció |
| --- | --- |

a)

Rövid pozíció

| b) | Hosszú pozíció |
| --- | --- |

b)

Hosszú pozíció

| (5) | –10 % (10 %-os értékcsökkenés) |
| --- | --- |

(5)

–10 % (10 %-os értékcsökkenés)

| a) | Rövid pozíció |
| --- | --- |

a)

Rövid pozíció

| b) | Hosszú pozíció |
| --- | --- |

b)

Hosszú pozíció

| (6) | Egyéb (részletezze) |
| --- | --- |

(6)

Egyéb (részletezze)

| a) | Rövid pozíció |
| --- | --- |

a)

Rövid pozíció

| b) | Hosszú pozíció |
| --- | --- |

b)

Hosszú pozíció

IV.   Tájékoztató adatok

| 1. | Rendszeresen és határidőben jelentendők:






  a) | devizaárfolyamokhoz indexált rövid lejáratú nemzetivaluta-hitelek; |
| --- | --- | --- |

1.

Rendszeresen és határidőben jelentendők:

a)

devizaárfolyamokhoz indexált rövid lejáratú nemzetivaluta-hitelek;

| b) | devizában felmerülő, más módon (pl. nemzeti valutában) elszámolt pénzügyi eszközök






  — | nem szállítható határidős ügyletek






  i. | rövid pozíciók; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

devizában felmerülő, más módon (pl. nemzeti valutában) elszámolt pénzügyi eszközök

—

nem szállítható határidős ügyletek

i.

rövid pozíciók;

| ii. | hosszú pozíciók, |
| --- | --- |

ii.

hosszú pozíciók,

| — | egyéb eszközök; |
| --- | --- |

—

egyéb eszközök;

| c) | zálogjoggal terhelt eszközök






  — | tartalékeszközök között, |
| --- | --- | --- |

c)

zálogjoggal terhelt eszközök

—

tartalékeszközök között,

| — | egyéb devizaeszközök között; |
| --- | --- |

—

egyéb devizaeszközök között;

| d) | kölcsönügyletben vagy repóban érintett értékpapírok






  — | kölcsönadott vagy repóban eladott és az I. szakasz tartalmazza, |
| --- | --- | --- |

d)

kölcsönügyletben vagy repóban érintett értékpapírok

—

kölcsönadott vagy repóban eladott és az I. szakasz tartalmazza,

| — | kölcsönadott vagy repóban eladott, de az I. szakasz nem tartalmazza, |
| --- | --- |

—

kölcsönadott vagy repóban eladott, de az I. szakasz nem tartalmazza,

| — | kölcsönvett vagy megvásárolt és az I. szakasz tartalmazza, |
| --- | --- |

—

kölcsönvett vagy megvásárolt és az I. szakasz tartalmazza,

| — | kölcsönvett vagy megvásárolt, de az I. szakasz nem tartalmazza; |
| --- | --- |

—

kölcsönvett vagy megvásárolt, de az I. szakasz nem tartalmazza;

| e) | származtatott pénzügyi eszközök (nettó, piaci árhoz viszonyított)






  — | határidős ügyletek, |
| --- | --- | --- |

e)

származtatott pénzügyi eszközök (nettó, piaci árhoz viszonyított)

—

határidős ügyletek,

| — | tőzsdei határidős ügyletek, |
| --- | --- |

—

tőzsdei határidős ügyletek,

| — | swapügyletek, |
| --- | --- |

—

swapügyletek,

| — | opciók, |
| --- | --- |

—

opciók,

| — | egyéb; |
| --- | --- |

—

egyéb;

| f) | a lejáratig egy évnél hosszabb futamidejű derivatívák (határidős, tőzsdei határidős vagy opciós szerződések), amelyekre pótlólagos fedezet hívható le






  — | összesített deviza határidős és tőzsdei határidős ügyletek rövid és hosszú pozíciói a nemzeti valuta ellenében (ideértve a deviza swapügyletek határidős lábát is)






  i. | rövid pozíciók; |
| --- | --- | --- | --- |

f)

a lejáratig egy évnél hosszabb futamidejű derivatívák (határidős, tőzsdei határidős vagy opciós szerződések), amelyekre pótlólagos fedezet hívható le

—

összesített deviza határidős és tőzsdei határidős ügyletek rövid és hosszú pozíciói a nemzeti valuta ellenében (ideértve a deviza swapügyletek határidős lábát is)

i.

rövid pozíciók;

| ii. | hosszú pozíciók, |
| --- | --- |

ii.

hosszú pozíciók,

| — | összesített deviza opció rövid és hosszú pozíciói a nemzeti valuta ellenében






  i. | rövid pozíciók






  — | vásárolt eladási opciók, |
| --- | --- | --- | --- |

—

összesített deviza opció rövid és hosszú pozíciói a nemzeti valuta ellenében

i.

rövid pozíciók

—

vásárolt eladási opciók,

| — | eladott vételi opciók; |
| --- | --- |

—

eladott vételi opciók;

| ii. | hosszú pozíciók






  — | vásárolt vételi opciók, |
| --- | --- | --- |

ii.

hosszú pozíciók

—

vásárolt vételi opciók,

| — | eladott eladási opciók. |
| --- | --- |

—

eladott eladási opciók.

| 2. | Ritkábban közzéteendők (pl. évente egyszer):






  a) | a tartalékok pénznem szerinti összetétele (valutacsoportonként)






  — | az SDR-kosár valuták, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Ritkábban közzéteendők (pl. évente egyszer):

a)

a tartalékok pénznem szerinti összetétele (valutacsoportonként)

—

az SDR-kosár valuták,

| — | az SDR-kosárba nem tartozó valuták. |
| --- | --- |

—

az SDR-kosárba nem tartozó valuták.

4. táblázat

Negyedéves nemzeti hozzájárulás az euróövezet nemzetközi befektetési pozícióihoz (5)

| | Követelések | Kötelezettségek | Nettó |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Közvetlen befektetés |

Követelések

Kötelezettségek

Nettó

I.

külső

Külföldön

külső

| – | Részesedések és visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Részesedések és visszaforgatott nyereség

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

Az adatszolgáltató gazdaságban

külső

| – | Részesedések és visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Részesedések és visszaforgatott nyereség

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

II.   Portfólióbefektetés (6)

Részesedések

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

–

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

–

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

nemzeti

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

nemzeti

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

nemzeti

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

nemzeti

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

| III. | Pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

III.

külső

külső

külső

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső

külső

külső

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső

külső

külső

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

külső

külső

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső

külső

külső

| IV. | Egyéb befektetés |
| --- | --- |

IV.

külső

külső

külső

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső

külső

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső

külső

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| — | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

—

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| V. | Tartalékeszközök |
| --- | --- |

V.

külső

Monetáris arany

külső

SDR-ek

külső

Tartalékpozíció az IMF-nél

külső

Deviza

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| – | monetáris hatóságoknál |
| --- | --- |

–

monetáris hatóságoknál

külső

| – | MPI-knél (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

–

MPI-knél (kivéve központi bankok)

külső

| – | Értékpapírok |
| --- | --- |

–

Értékpapírok

külső

| – | Részvények |
| --- | --- |

–

Részvények

külső

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső

| – | Pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

–

Pénzügyi derivatívák

külső

Egyéb követelések

külső

5. táblázat

Éves nemzeti hozzájárulás az euróövezet nemzetközi befektetési pozícióihoz (7)

| | Követelések | Kötelezettségek | Nettó |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Közvetlen befektetés |

Követelések

Kötelezettségek

Nettó

I.

külső

Külföldön

külső

| – | Részesedések és visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Részesedések és visszaforgatott nyereség

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

amiből:

Részesedések külföldi, tőzsdén jegyzett vállalatokban (piaci érték)

külső

Részesedések külföldi, tőzsdén nem jegyzett vállalatokban (könyv szerinti érték)

külső

Tájékoztató adat:

Részesedések külföldi, tőzsdén jegyzett vállalatokban (könyv szerinti érték)

külső

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

Az adatszolgáltató gazdaságban

külső

| – | Részesedések és visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Részesedések és visszaforgatott nyereség

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

amiből:

Részesedések az euróövezeten belüli, tőzsdén jegyzett vállalatokban (piaci érték)

külső

Részesedések az euróövezeten belüli, tőzsdén nem jegyzett vállalatokban (könyv szerinti érték)

külső

Tájékoztató adat:

Részesedések euróövezeten belüli, tőzsdén jegyzett vállalatokban(könyv szerinti érték)

külső

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

külső

| i. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

i.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

| ii. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

ii.

Egyéb szektorok

külső

II.   Portfólióbefektetés (8)

Részesedések

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

–

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

–

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

nemzeti

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

nemzeti

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső/belső

nemzeti

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső/belső

nemzeti

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső/belső

nemzeti

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső/belső

nemzeti

| III. | Pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

III.

külső

külső

külső

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső

külső

külső

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső

külső

külső

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

külső

külső

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső

külső

külső

| IV. | Egyéb befektetés |
| --- | --- |

IV.

külső

külső

külső

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

külső

külső

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

külső

külső

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

külső

külső

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

külső

külső

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| — | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

—

Egyéb eszközök/források

külső

külső

| V. | Tartalékeszközök |
| --- | --- |

V.

külső

Monetáris arany

külső

SDR-ek

külső

Tartalékpozíció az IMF-nél

külső

Deviza

külső

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

külső

| – | monetáris hatóságoknál |
| --- | --- |

–

monetáris hatóságoknál

külső

| – | MPI-knél (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

–

MPI-knél (kivéve központi bankok)

külső

| – | Értékpapírok |
| --- | --- |

–

Értékpapírok

külső

| – | Részvények |
| --- | --- |

–

Részvények

külső

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső

| – | Pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

–

Pénzügyi derivatívák

külső

Egyéb követelések

külső

6. táblázat

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok statisztikái az euró mint befektetési valuta nemzetközi szerepének elemzéséhez (9)

| Euró | Az év első/utolsó hat hónapjában lebonyolított tranzakciók |
| --- | --- |
| | Követelések | Kötelezettségek |
| Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok | külső/belső | nemzeti |
| – | Kötvények és váltók |

Euró

Az év első/utolsó hat hónapjában lebonyolított tranzakciók

Követelések

Kötelezettségek

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

Június/december végi pozíciók

Követelések

Kötelezettségek

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

US dollár

Az év első/utolsó hat hónapjában lebonyolított tranzakciók

Követelések

Kötelezettségek

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

Június/december végi pozíciók

Követelések

Kötelezettségek

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

Egyéb valuták

Az év első/utolsó hat hónapjában lebonyolított tranzakciók

Követelések

Kötelezettségek

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

Június/december végi pozíciók

Követelések

Kötelezettségek

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

külső/belső

nemzeti

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

külső/belső

nemzeti

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

külső/belső

nemzeti

7. táblázat

Negyedéves nemzeti hozzájárulás az euróövezet fizetési mérlegéhez földrajzi bontásban (10)

| | Követel | Tartozik | Nettó |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Folyó mérleg |
| Áruk | 3. lépés | 3. lépés | 3. lépés |
| Szolgáltatások | 3. lépés | 3. lépés | 3. lépés |
| Jövedelem | | | |
| Munkavállalók díjazása | 3. lépés | 3. lépés | 3. lépés |
| Befektetési jövedelem | | | |
| – | Közvetlen befektetés |

Követel

Tartozik

Nettó

I.   Folyó mérleg

Áruk

3. lépés

3. lépés

3. lépés

Szolgáltatások

3. lépés

3. lépés

3. lépés

Jövedelem

Munkavállalók díjazása

3. lépés

3. lépés

3. lépés

Befektetési jövedelem

–

Közvetlen befektetés

3. lépés

3. lépés

3. lépés

| – | Portfólióbefektetés |
| --- | --- |

–

Portfólióbefektetés

3. lépés

| – | Egyéb befektetés |
| --- | --- |

–

Egyéb befektetés

3. lépés

3. lépés

3. lépés

Folyó transzferek

3. lépés

3. lépés

3. lépés

| II. | Tőkemérleg |
| --- | --- |

II.

3. lépés

3. lépés

3. lépés

Nettó eszközök

Nettó források

Nettó

III.   Pénzügyi mérleg

Közvetlen befektetés

3. lépés

Külföldön

3. lépés

| – | Részesedések |
| --- | --- |

–

Részesedések

3. lépés

| – | Visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Visszaforgatott nyereség

3. lépés

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

3. lépés

Az adatszolgáltató gazdaságban

3. lépés

| – | Részesedések |
| --- | --- |

–

Részesedések

3. lépés

| – | Visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Visszaforgatott nyereség

3. lépés

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

3. lépés

| – | Portfólióbefektetés |
| --- | --- |

–

3. lépés

Részesedések

3. lépés

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

3. lépés

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

3. lépés

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

3. lépés

Pénzügyi derivatívák

Egyéb befektetés

3. lépés

3. lépés

3. lépés

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

3. lépés

3. lépés

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

3. lépés

3. lépés

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

3. lépés

3. lépés

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

3. lépés

3. lépés

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

3. lépés

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

3. lépés

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

3. lépés

3. lépés

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

3. lépés

3. lépés

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

3. lépés

3. lépés

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

3. lépés

3. lépés

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

3. lépés

3. lépés

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

3. lépés

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

3. lépés

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

3. lépés

3. lépés

Tartalékeszközök

8. táblázat

Éves nemzeti hozzájárulás az euróövezet nemzetközi befektetési pozícióihoz földrajzi bontásban (11)

| | Követelések | Kötelezettségek | Nettó |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Közvetlen befektetés |
| Külföldön | 3. lépés | | |
| – | Részesedések és visszaforgatott nyereség |

Követelések

Kötelezettségek

Nettó

I.   Közvetlen befektetés

Külföldön

3. lépés

–

Részesedések és visszaforgatott nyereség

3. lépés

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

3. lépés

Az adatszolgáltató gazdaságban

3. lépés

| – | Részesedések és visszaforgatott nyereség |
| --- | --- |

–

Részesedések és visszaforgatott nyereség

3. lépés

| – | Egyéb tőke |
| --- | --- |

–

Egyéb tőke

3. lépés

II.   Portfólióbefektetés

Részesedések

3. lépés

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

3. lépés

| – | Kötvények és váltók |
| --- | --- |

–

Kötvények és váltók

3. lépés

| – | Pénzpiaci eszközök |
| --- | --- |

–

Pénzpiaci eszközök

3. lépés

| III. | Pénzügyi derivatívák |
| --- | --- |

III.

| IV. | Egyéb befektetés |
| --- | --- |

IV.

3. lépés

3. lépés

3. lépés

| i. | Monetáris hatóságok |
| --- | --- |

i.

Monetáris hatóságok

3. lépés

3. lépés

| ii. | Államháztartás |
| --- | --- |

ii.

Államháztartás

3. lépés

3. lépés

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

3. lépés

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

3. lépés

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

3. lépés

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

3. lépés

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

3. lépés

3. lépés

| iii. | MPI-k (kivéve központi bankok) |
| --- | --- |

iii.

MPI-k (kivéve központi bankok)

3. lépés

3. lépés

| iv. | Egyéb szektorok |
| --- | --- |

iv.

Egyéb szektorok

3. lépés

3. lépés

| – | Kereskedelmi hitelek |
| --- | --- |

–

Kereskedelmi hitelek

3. lépés

| – | Hitelek/készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Hitelek/készpénz és betétek

3. lépés

| – | Hitelek |
| --- | --- |

–

Hitelek

3. lépés

| – | Készpénz és betétek |
| --- | --- |

–

Készpénz és betétek

3. lépés

| – | Egyéb eszközök/források |
| --- | --- |

–

Egyéb eszközök/források

3. lépés

| V. | Tartalékeszközök |
| --- | --- |

V.

9. táblázat

Az EKB földrajzi bontása a negyedéves fizetésimérleg-tranzakciókhoz és az éves nemzetközi befektetési pozíció adataihoz

| — | Dánia |
| --- | --- |

—

Dánia

| — | Svédország |
| --- | --- |

—

Svédország

| — | Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Egyesült Királyság

| — | EU-intézmények (12) |
| --- | --- |

—

EU-intézmények (12)

| — | Egyéb EU-tagállamok (azaz a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia) (13) |
| --- | --- |

—

Egyéb EU-tagállamok (azaz a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia) (13)

| — | Svájc |
| --- | --- |

—

Svájc

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Amerikai Egyesült Államok |
| --- | --- |

—

Amerikai Egyesült Államok

| — | Japán |
| --- | --- |

—

Japán

| — | Offshore pénzpiacok (14) |
| --- | --- |

—

Offshore pénzpiacok (14)

| — | Nemzetközi szervezetek az EU-intézmények kivételével (15) |
| --- | --- |

—

Nemzetközi szervezetek az EU-intézmények kivételével (15)

| — | Egyéb (16) |
| --- | --- |

—

Egyéb (16)

10. táblázat

Az euróövezet tagállamaihoz tartozó területek vagy azokkal társult országok

Az euróövezet részét képező területek:

| — | Helgoland: Németország, |
| --- | --- |

—

Helgoland: Németország,

| — | Kanári-szigetek, Ceuta és Melilla: Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Kanári-szigetek, Ceuta és Melilla: Spanyolország,

| — | Monaco, Guyana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre és Miquelon, Mayotte: Franciaország, |
| --- | --- |

—

Monaco, Guyana, Guadeloupe, Martinique, Réunion, Saint Pierre és Miquelon, Mayotte: Franciaország,

| — | Madeira, Azori-szigetek: Portugália, |
| --- | --- |

—

Madeira, Azori-szigetek: Portugália,

| — | Åland-szigetek: Finnország. |
| --- | --- |

—

Åland-szigetek: Finnország.

A külföld (RoW) keretében feltüntetendő, az euróövezet tagállamaival társult területek:

| — | Büsingen (nem Németország), |
| --- | --- |

—

Büsingen (nem Németország),

| — | Andorra (nem Spanyolország és nem Franciaország), |
| --- | --- |

—

Andorra (nem Spanyolország és nem Franciaország),

| — | Holland Antillák és Aruba (nem Hollandia), |
| --- | --- |

—

Holland Antillák és Aruba (nem Hollandia),

| — | Francia Polinézia, Új-Kaledónia és a Wallis- és Futuna-szigetek (nem Franciaország), |
| --- | --- |

—

Francia Polinézia, Új-Kaledónia és a Wallis- és Futuna-szigetek (nem Franciaország),

| — | San Marino és Vatikánváros (nem Olaszország). |
| --- | --- |

—

San Marino és Vatikánváros (nem Olaszország).

11. táblázat

Az offshore pénzpiacok jegyzéke az EKB negyedéves fizetésimérleg-tranzakciók és az éves nemzetközi befektetési pozíció adatok földrajzi bontásához

| ISO-kódok | Eurostat + OECD
  Offshore pénzpiacok |
| --- | --- |
| AD | Andorra |
| AG | Antigua és Barbuda |
| AI | Anguilla |
| AN | Holland Antillák |
| BB | Barbados |
| BH | Bahrein |
| BM | Bermuda |
| BS | Bahama-szigetek |
| BZ | Belize |
| CK | Cook-szigetek |
| DM | Dominika |
| GD | Grenada |
| GG | Guernsey |
| GI | Gibraltár |
| HK | Hongkong |
| IM | Man-sziget |
| JE | Jersey |
| JM | Jamaica |
| KN | Saint Kitts és Nevis |
| KY | Kajmán-szigetek |
| LB | Libanon |
| LC | Saint Lucia |
| LI | Liechtenstein |
| LR | Libéria |
| MH | Marshall-szigetek |
| MS | Montserrat |
| MV | Maldív-szigetek |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PH | Fülöp-szigetek |
| SG | Szingapúr |
| TC | Turks- és Caicos-szigetek |
| VC | Saint Vincent és Grenadine-szigetek |
| VG | Brit Virgin-szigetek |
| VI | Amerikai Virgin-szigetek |
| VU | Vanuatu |
| WS | Szamoa |

ISO-kódok

Eurostat + OECD

Offshore pénzpiacok

AD

Andorra

AG

Antigua és Barbuda

AI

Anguilla

AN

Holland Antillák

BB

Barbados

BH

Bahrein

BM

Bermuda

BS

Bahama-szigetek

BZ

Belize

CK

Cook-szigetek

DM

Dominika

GD

Grenada

GG

Guernsey

GI

Gibraltár

HK

Hongkong

IM

Man-sziget

JE

Jersey

JM

Jamaica

KN

Saint Kitts és Nevis

KY

Kajmán-szigetek

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LI

Liechtenstein

LR

Libéria

MH

Marshall-szigetek

MS

Montserrat

MV

Maldív-szigetek

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PH

Fülöp-szigetek

SG

Szingapúr

TC

Turks- és Caicos-szigetek

VC

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

VG

Brit Virgin-szigetek

VI

Amerikai Virgin-szigetek

VU

Vanuatu

WS

Szamoa

12. táblázat

A nemzetközi szervezetek (17) jegyzéke az EKB negyedéves fizetésimérleg-tranzakciók és az éves nemzetközi befektetési pozíció adatok földrajzi bontásához

1.   Az Európai Unió intézményei

1.1.   Az Európai Unió legfőbb intézményei, szervei és szervezetei (az EKB kivételével)

EBB (Európai Beruházási Bank)

EB (Európai Bizottság)

EFA (Európai Fejlesztési Alap)

EBA (Európai Beruházási Alap)

1.2.   Az Európai Unió általános költségvetésébe tartozó egyéb intézményei, szervei és szervezetei

Európai Parlament

Az Európai Unió Tanácsa

Bíróság

Számvevőszék

Gazdasági és Szociális Bizottság

Régiók Bizottsága

Az Európai Unió egyéb intézményei, szervei és szervezetei

2.   Nemzetközi szervezetek

2.1.   Nemzetközi monetáris szervezetek

IMF (Nemzetközi Valutaalap)

BIS (Nemzetközi Fizetések Bankja)

2.2.   Nemzetközi nem monetáris szervezetek

2.2.1.   Az Egyesült Nemzetek legfőbb szervei

WTO (Kereskedelmi Világszervezet)

IBRD (Nemzetközi Újjáépítési és Fejlesztési Bank)

IDA (Nemzetközi Fejlesztési Társulás)

2.2.2.   Az Egyesült Nemzetek egyéb szervei

UNESCO (az Egyesült Nemzetek Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezete)

FAO (Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet)

WHO (Egészségügyi Világszervezet)

IFAD (Nemzetközi Mezőgazdaság-fejlesztési Alap)

IFC (Nemzetközi Pénzügyi Társaság)

MIGA (Multilaterális Beruházásgarancia Ügynökség)

UNICEF (az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja)

UNHCR (az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztossága)

UNRWA (az Egyesült Nemzetek Palesztin Menekülteket Segélyező és Munkaközvetítő Hivatala)

IAEA (Nemzetközi Atomenergia Ügynökség)

ILO (Nemzetközi Munkaügyi Szervezet)

ITU (Nemzetközi Távközlési Unió)

2.2.3.   Egyéb főbb nemzetközi intézmények, szervek és szervezetek (az EKB nélkül)

OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet)

IADB (Amerikaközi Fejlesztési Bank)

AfDB (Afrikai Fejlesztési Bank)

AsDB (Ázsiai Fejlesztési Bank)

EBRD (Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank)

IIC (Amerikaközi Befektetési Társaság)

NIB (Skandináv Befektetési Bank)

IBEC (Nemzetközi Gazdasági Együttműködési Bank)

IIB (Nemzetközi Befektetési Bank)

CDB (Karibi Fejlesztési Bank)

AMF (Arab Pénzügyi Alap)

BADEA (Banque arabe pour le développement économique en Afrique)

CASD (Közép-afrikai Államok Fejlesztési Bankja)

Afrikai Fejlesztési Alap

Ázsiai Fejlesztési Alap

Fonds spécial unifié de développement

CABEI (Közép-amerikai Gazdasági Integrációs Bank)

ADC (Andesi Fejlesztési Társaság)

2.2.4.   Egyéb nemzetközi szervezetek

NATO (Észak-atlanti Szerződés Szervezete)

Európa Tanács

ICRC (a Vöröskereszt Nemzetközi Bizottsága)

ESA (Európai Űrügynökség)

EPO (Európai Szabadalmi Hivatal)

EUROCONTROL (Európai Szervezet a Légiközlekedés Biztonságáért)

EUTELSAT (Európai Műholdas Távközlési Szervezet)

INTELSAT (Nemzetközi Műholdas Távközlési Szervezet)

EBU/UER (Európai Műsorszóró Szövetség/Union européenne de radio-télévision)

EUMETSAT (Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete)

ESO (Európai Déli Obszervatórium)

ECMWF (Európai Középtávú Előrejelző Központ)

EMBL (Európai Molekuláris Biológiai Laboratórium)

CERN (Európai Nukleáris Kutatóintézet)

IOM (Nemzetközi Migrációs Szervezet)

13. táblázat

A KÖVETELMÉNYEK ÉS HATÁRIDŐK ÖSSZEFOGLALÁSA

| Tétel | 1. bázisidőszak | 1. adattovábbítás/határidő | Ezen ajánlás és az EKB/2004/15 iránymutatás vonatkozó rendelkezése(i) |
| --- | --- | --- | --- |
| Földrajzi bontás (az egyéb befektetési eszközök nélkül) | | | Iránymutatás 2. cikk (4) bekezdés, ajánlás IV. melléklet 2. szakasz |
| Negyedéves fizetésimérleg-adatok | 2003. I. negyedév–2004. I. negyedév | 2004. június vége | Ajánlás III. melléklet 7. táblázat |
| Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok | 2002. és 2003. | 2004. szeptember vége | Ajánlás III. melléklet 8. táblázat |
| Földrajzi bontás az egyéb befektetési eszközökhöz | | | Iránymutatás 2. cikk (4) bekezdés, ajánlás IV. melléklet 2. szakasz |
| Negyedéves fizetésimérleg-adatok | 2004. I. negyedév–2005. II. negyedév | 2005. szeptember vége | Ajánlás III. melléklet 7. táblázat |
| Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok | 2003. és 2004. | 2005. szeptember vége | Ajánlás III. melléklet 8. táblázat |
| Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatok: | 2003. IV. negyedév–2004. III. negyedév | 2004. december vége | Iránymutatás 3. cikk (4) bekezdés |
| Portfólióbefektetés értékpapíronként | | | |
| Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatok: | 2007. IV. negyedév pozíciója | 2008. március vége | Iránymutatás 2. cikk (6) bekezdés |
| Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok | 2007 | 2008. szeptember vége | Iránymutatás 2. cikk (6) bekezdés |
| Portfólióbefektetési (belső) eszközök a kibocsátó szektora szerinti bontásbanl | | | Iránymutatás 2. cikk (3) bekezdés |
| Havi fizetésimérleg-adatok | 2006. január–április | 2006. június | Ajánlás III. melléklet 1. táblázat |
| Negyedéves fizetésimérleg-adatok | 2006. I. negyedév | 2006. június vége | Ajánlás III. melléklet 2. táblázat |
| Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatok: | 2005. IV. negyedév és 2006 I. negyedév | 2006. június vége | Ajánlás III. melléklet 4–5. táblázat |
| Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok | 2005 | 2006. szeptember vége | Ajánlás III. melléklet 4–5. táblázat |
| Külföldi közvetlen befektetés kiegészítő bontások a részesedések értékelése alapján | | | Ajánlás IV. melléklet 1.3. szakasz |
| Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok | 2004 és 2005 | 2006. szeptember vége | Ajánlás III. melléklet 5. táblázat és IV. melléklet 1. táblázat |
| Megosztott kölcsönök/betétek | | | |
| Havi fizetésimérleg-adatok | 2004. január és február | 2004. április | Ajánlás III. melléklet 1. táblázat |
| Negyedéves fizetésimérleg-adatok | 2004 I. negyedév | 2004. június vége | Ajánlás III. melléklet 2. táblázat |
| Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatok | 2003 IV. negyedév–2004 III. negyedév | 2004. december vége | Ajánlás III. melléklet 4. táblázat |
| Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok | 2003 | 2004. szeptember vége | Ajánlás III. melléklet 5. táblázat |
| A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok pénznemek szerinti bontása (euró/nem euró) | | | Iránymutatás 3. cikk (6) bekezdés |
| Hat hónapos tranzakciók | 2004. július–december | 2005. június vége | Ajánlás III. melléklet 6. táblázat |
| Június/december végi pozíciók | 2004 | 2005. június vége | Ajánlás III. melléklet 6. táblázat |
| A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok pénznemek szerinti bontása (euró/USD/egyéb valuták) | | | Iránymutatás 3. cikk (6) bekezdés |
| Hat hónapos tranzakciók | 2007. július–december | 2008. június vége | Ajánlás III. melléklet 6. táblázat |
| Június/december végi pozíciók | 2007 | 2008. június vége | Ajánlás III. melléklet 6. táblázat |

Tétel

1. bázisidőszak

1. adattovábbítás/határidő

Ezen ajánlás és az EKB/2004/15 iránymutatás vonatkozó rendelkezése(i)

Földrajzi bontás (az egyéb befektetési eszközök nélkül)

Iránymutatás 2. cikk (4) bekezdés, ajánlás IV. melléklet 2. szakasz

Negyedéves fizetésimérleg-adatok

2003. I. negyedév–2004. I. negyedév

2004. június vége

Ajánlás III. melléklet 7. táblázat

Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok

2002. és 2003.

2004. szeptember vége

Ajánlás III. melléklet 8. táblázat

Földrajzi bontás az egyéb befektetési eszközökhöz

Iránymutatás 2. cikk (4) bekezdés, ajánlás IV. melléklet 2. szakasz

Negyedéves fizetésimérleg-adatok

2004. I. negyedév–2005. II. negyedév

2005. szeptember vége

Ajánlás III. melléklet 7. táblázat

Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok

2003. és 2004.

2005. szeptember vége

Ajánlás III. melléklet 8. táblázat

Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatok:

2003. IV. negyedév–2004. III. negyedév

2004. december vége

Iránymutatás 3. cikk (4) bekezdés

Portfólióbefektetés értékpapíronként

Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatok:

2007. IV. negyedév pozíciója

2008. március vége

Iránymutatás 2. cikk (6) bekezdés

Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok

2007

2008. szeptember vége

Iránymutatás 2. cikk (6) bekezdés

Portfólióbefektetési (belső) eszközök a kibocsátó szektora szerinti bontásbanl

Iránymutatás 2. cikk (3) bekezdés

Havi fizetésimérleg-adatok

2006. január–április

2006. június

Ajánlás III. melléklet 1. táblázat

Negyedéves fizetésimérleg-adatok

2006. I. negyedév

2006. június vége

Ajánlás III. melléklet 2. táblázat

Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatok:

2005. IV. negyedév és 2006 I. negyedév

2006. június vége

Ajánlás III. melléklet 4–5. táblázat

Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok

2005

2006. szeptember vége

Ajánlás III. melléklet 4–5. táblázat

Külföldi közvetlen befektetés kiegészítő bontások a részesedések értékelése alapján

Ajánlás IV. melléklet 1.3. szakasz

Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok

2004 és 2005

2006. szeptember vége

Ajánlás III. melléklet 5. táblázat és IV. melléklet 1. táblázat

Megosztott kölcsönök/betétek

Havi fizetésimérleg-adatok

2004. január és február

2004. április

Ajánlás III. melléklet 1. táblázat

Negyedéves fizetésimérleg-adatok

2004 I. negyedév

2004. június vége

Ajánlás III. melléklet 2. táblázat

Negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatok

2003 IV. negyedév–2004 III. negyedév

2004. december vége

Ajánlás III. melléklet 4. táblázat

Éves nemzetközi befektetési pozíció adatok

2003

2004. szeptember vége

Ajánlás III. melléklet 5. táblázat

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok pénznemek szerinti bontása (euró/nem euró)

Iránymutatás 3. cikk (6) bekezdés

Hat hónapos tranzakciók

2004. július–december

2005. június vége

Ajánlás III. melléklet 6. táblázat

Június/december végi pozíciók

2004

2005. június vége

Ajánlás III. melléklet 6. táblázat

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok pénznemek szerinti bontása (euró/USD/egyéb valuták)

Iránymutatás 3. cikk (6) bekezdés

Hat hónapos tranzakciók

2007. július–december

2008. június vége

Ajánlás III. melléklet 6. táblázat

Június/december végi pozíciók

2007

2008. június vége

Ajánlás III. melléklet 6. táblázat

---

(1)

„külső”— az euróövezeten kívüli rezidensekkel folytatott tranzakciók (portfólióbefektetési eszközök és a kapcsolódó jövedelem esetében a kibocsátó illetőségére utal)

„belső”— az euróövezet különböző tagállamai közötti tranzakciók

„nemzeti”— valamennyi, a részt vevő tagállamok rezidensei által folytatott, külföldi tranzakció (csak a portfólióbefektetési számlák forrásaival és a pénzügyi derivatívák számláinak nettó egyenlegével kapcsolatban használatos)

(2)  A szektoronkénti bontás i. az euróövezeten kívüli portfólióbefektetési eszközök esetében az euróövezeti birtokosok; és ii. az euróövezeten belüli  portfólióbefektetési eszközök és portólióbefektetési források esetében az euróövezeti kibocsátók alapján történik.

(3)

„külső”: az euróövezeten kívüli rezidensekkel folytatott tranzakciók (portfólióbefektetési eszközök és a kapcsolódó jövedelem esetében a kibocsátó illetőségére utal)

„belső”: az euróövezet különböző tagállamai közötti tranzakciók

„nemzeti”: valamennyi, a részt vevő tagállamok rezidensei által folytatott, külföldi tranzakció (csak a portfólióbefektetési számlák forrásaival és a pénzügyi derivatívák számláinak nettó egyenlegével kapcsolatban használatos

(4)  A szektoronkénti bontás i. az euróövezeten kívüli portfólióbefektetési eszközök esetében az euróövezeti birtokosok; és ii. az euróövezeten belüli  portfólióbefektetési eszközök és portólióbefektetési források esetében az euróövezeti kibocsátók alapján történik.

(5)

„külső”: az euróövezeten kívüli rezidensekkel folytatott tranzakciók (portfólióbefektetési eszközök és a kapcsolódó jövedelem esetében a kibocsátó illetőségére utal)

„belső”: az euróövezet különböző tagállamai közötti tranzakciók

„nemzeti”: valamennyi, a részt vevő tagállamok rezidensei által folytatott, külföldi tranzakció (csak a portfólióbefektetési számlák forrásaival és a pénzügyi derivatívák számláinak nettó egyenlegével kapcsolatban használatos)

(6)  A szektoronkénti bontás i. az euróövezeten kívüli portfólióbefektetési eszközök esetében az euróövezeti birtokosok; és ii. az euróövezeten belüli  portfólióbefektetési eszközök és portólióbefektetési források esetében az euróövezeti kibocsátók alapján történik.

(7)

„külső”: az euróövezeten kívüli rezidensekkel folytatott tranzakciók (portfólióbefektetési eszközök és a kapcsolódó jövedelem esetében a kibocsátó illetőségére utal)

„belső”: az euróövezet különböző tagállamai közötti tranzakciók

„nemzeti”: valamennyi, a részt vevő tagállamok rezidensei által folytatott, külföldi tranzakció (csak a portfólióbefektetési számlák forrásaival és a pénzügyi derivatívák számláinak nettó egyenlegével kapcsolatban használatos)

(8)  A szektoronkénti bontás i. az euróövezeten kívüli portfólióbefektetési eszközök esetében az euróövezeti birtokosok; és ii. az euróövezeten belüli  portfólióbefektetési eszközök és portólióbefektetési források esetében az euróövezeti kibocsátók alapján történik.

(9)

„külső” az euróövezeten kívüli rezidensekkel folytatott tranzakciók (portfólióbefektetési eszközök és a kapcsolódó jövedelem esetében a kibocsátó illetőségére utal)

„belső” az euróövezet különböző tagállamai közötti tranzakciók

„nemzeti” valamennyi, a részt vevő tagállamok rezidensei által folytatott, külföldi tranzakció (csak a portfólióbefektetési számlák forrásaival és a pénzügyi derivatívák számláinak nettó egyenlegével kapcsolatban használatos)

(10)  A 3. lépés a 9. táblázatban részletezett földrajzi bontásra utal.

(11)  A 3. lépés a 9. táblázatban részletezett földrajzi bontásra utal.

(12)  Lásd a 12. táblázat összeállítását. Egyedi bontásra nincs szükség.

(13)  Egyedi bontásra nincs szükség.

(14)  Csak a fizetési mérleg pénzügyi számlája, a kapcsolódó jövedelmek számlája és a nemzetközi befektetési pozícióra kötelező. Az off-shore pénzpiacokkal végzett folyó mérleg (a jövedelem kivételével) tranzakciókat külön-külön vagy megkülönböztethetően kell jelenteni a maradványtétel kategóriájában. Lásd a 11. táblázat összetételét. Egyedi bontás nem szükséges.

(15)  Lásd a 12. táblázat összeállítását. Egyedi bontásra nincs szükség.

(16)  Kiszámítása maradványértékként történik (az euróövezet fizetési mérlege/nemzetközi befektetési pozíció teljes tagállami hozzájárulása és a fent felsorolt ügyfeleknek megfelelő összegek közötti különbség).

(17)  Az Európai Bizottság (Eurostat) BoP Vademecum alapján.

---

IV. MELLÉKLET

A FIZETÉSI MÉRLEGBEN, A NEMZETKÖZI BEFEKTETÉSI POZÍCIÓ STATISZTIKÁBAN ÉS A NEMZETKÖZI TARTALÉKOK JELENTÉSÉBEN HASZNÁLATOS FOGALMAK ÉS MEGHATÁROZÁSOK

Annak érdekében, hogy az euróövezetre egyértelmű, összesített külső statisztikák készülhessenek, a fizetésimérleg-statisztika (jövedelem, tőke- és pénzügyi mérleg), a nemzetközi befektetési pozíció statisztika és a nemzetközi tartalékok jelentése területén fogalmak és meghatározások kerültek kidolgozásra. E fogalmak és meghatározások az úgynevezett végrehajtási csomagon (1996. július) és az Európai Központi Bank (EKB) Kormányzótanácsa által jóváhagyott egyéb dokumentumokon alapulnak. E fogalmak és meghatározások kidolgozásakor hivatkozásként sor került olyan jelenlegi nemzetközi szabványok felhasználására, mint a Nemzetközi Valutaalap (IMF) Fizetési mérleg kézikönyvének ötödik kiadása (a továbbiakban: „BPM5”) és az IMF/Nemzetközi Fizetések Bankjának nemzetközi tartalékokra és devizalikviditásra vonatkozó jelentése. A legfontosabb harmonizációs javaslatok felsorolása lentebb történik, összhangban az EKB http://www.ecb.int weboldalán közzétett, „Az euróövezet fizetési mérlege és nemzetközi befektetési pozíciója (a tartalékokat is beleértve)” módszertani megjegyzéseivel. További útmutatás található az EKB az Európai Unió fizetési mérlegének/befektetési pozíciójának statisztikai módszerei (a továbbiakban: „BoP Book)” kiadványának 2. és 3. fejezetében, amely kiadvány évente átdolgozásra kerül, és egyaránt elérhető a weboldalon illetve nyomtatott formában.

1.   Egyes tételek fogalmai és meghatározásai

1.1.   Befektetések jövedelme (lásd a BoP Book 3.4. szakaszát)

A befektetési jövedelem tartalmazza az euróövezet rezidensei tulajdonában lévő, euróövezeten kívüli pénzügyi eszközökből (bevételek) származtatott jövedelmet és az euróövezet euróövezeten kívüli rezidensek tulajdonában lévő pénzügyi eszközeiből (kiadások) származtatott jövedelmet. Ha külön azonosítható, a (tőke) pozíciókon realizált nyereség és veszteség nem befektetési jövedelemnek minősül, hanem a befektetés értékében a piaci árfejlemények miatt bekövetkező változásnak.

A befektetési jövedelem magában foglalja a közvetlen tőkebefektetésből, a portfólióbefektetésből és egyéb befektetésekből, valamint az eurórendszer tartalékeszközeiből származó jövedelmet. A kamatderivatívákkal kapcsolatos nettó tranzakciókat azonban a „pénzügyi derivatívák” között tartják nyilván a pénzügyi mérlegben. A visszaforgatott jövedelmek a „közvetlen befektetésből származó jövedelmek” között kerülnek feltüntetésre. Ezek meghatározása úgy történik, mint a közvetlen befektető részesedése az adott bázisidőszakban a közvetlen befektetéssel érintett társaság által megkeresett összes összevont nyereségből (adózás, kamatfizetés és értékcsökkenés elszámolása után), csökkentve az adott bázisidőszakban esedékes osztalékokkal, akkor is, ha ezek az osztalékok korábbi időszakokban megkeresett nyereséghez kapcsolódnak.

A havi és negyedéves fizetésimérleg-adatokra vonatkozó követelmények megközelítőleg megegyeznek az IMF-nek a BPM5-ben meghatározott szabványos összetevőivel. A fő különbség az, hogy az EKB nem követeli meg a részesedés közvetlen befektetésből származó jövedelmének lebontását felosztott és fel nem osztott nyereségre.

A kamatjövedelem kimutatása eredményelszámolási alapon történik (ez a havi adatokra nem elvárás). Az osztalék nyilvántartása azzal a nappal történik, amikor kifizetése esedékessé válik. A visszaforgatott nyereséget arra az időszakra kell elkönyvelni, amikor az képződött.

1.2.   Tőkemérleg (lásd a BoP Book 3.6. szakaszát)

A tőkemérleg a tőketranszfereket és a nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzését/eladását fedi le. A folyó transzfereket a folyó mérlegben kell nyilvántartani. A tőketranszferek a következőkből állnak: i. a tárgyi eszközök tulajdonjogának transzfere; ii. a tárgyi eszközök beszerzéséhez vagy eladásához kapcsolódó, vagy azoktól függő pénzeszközök transzfere; és iii. a hitelezők által a kötelezettségek ellenszolgáltatás nélküli elengedése. A tőketranszferek történhetnek pénzben vagy természetben (a tartozáselengedéshez hasonlóan). A folyó transzferek és a tőketranszferek közötti különbség a gyakorlatban a fogadó ország általi felhasználásban mutatkozik meg. A nem termelt, nem pénzügyi eszközök beszerzése/eladása általában olyan immateriális javakra vonatkozik, mint a szabadalmak, lízingszerződések vagy más átruházható szerződések. A tőkemérleg e tétele alatt csak az ilyen eszközök vételét/eladását – de nem a használatát – kell nyilvántartani.

Míg az IMF tőkemérleg összetevőire vonatkozó előírásai tartalmazzák a szektor szerinti bontást „államháztartás” és „egyéb szektorok” tételekre (további bontással ezt követően), az EKB csak egyösszegű tőkeszámlát állít össze, bontás nélkül.

1.3.   Közvetlen tőkebefektetés (lásd a BoP Book 3.7. szakaszát)

A közvetlen tőkebefektetés a nemzetközi befektetésnek egy olyan kategóriája, amely tükrözi az egyik gazdaságban rezidens jogalany azon célkitűzését, hogy tartós érdekeltséget szerezzen egy másik gazdaságban rezidens vállalkozásban. Összhangban a nemzetközi szabványokkal (IMF) a „10 %-os tulajdoni részesedés ismérvet ” alkalmazzák a közvetlen befektetési viszony – azaz tartós érdekeltség – létezésére következtetéshez, az euróövezet fizetésimérleg-/nemzetközi befektetési pozíciója esetén. E feltétel alapján közvetlen befektetési kapcsolat létezhet több kapcsolt vállalkozás között, függetlenül attól, hogy a kapcsolat egy láncot vagy láncok sorozatát foglalja magában. A kapcsolat kiterjedhet a közvetlen befektetéssel érintett vállalkozás leányvállalataira, leányvállalatok leányvállalataira és kapcsolt vállalkozásaira. A közvetlen befektetés megvalósulását követően minden azt követő pénzügyi folyamatot/pozíciót a kapcsolt vállalkozások között/azok vonatkozásában a közvetlen befektetési tranzakciók/pozíciók között kell nyilvántartani (1).

Az IMF előírásokat és az Eurostat/OECD iránymutatásokat követve, az euróövezet közvetlen befektetési kapcsolatait az irány szerinti alapelv alkalmazásával kell nyilvántartani, ami azt jelenti, hogy az euróövezetben rezidens közvetlen befektető és az euróövezeten kívüli közvetlen befektetéssel érintett vállalkozás közötti pénzügyi tranzakciók „külföldi közvetlen befektetésnek” minősülnek. Ezzel szimmetrikusan a rezidens közvetlen befektetéssel érintett vállalkozás és az euróövezeten kívüli közvetlen befektetők közötti pénzügyi tranzakciók az euróövezet fizetési mérlegében a „közvetlen befektetés az adatszolgáltató gazdaságban” tételbe tartoznak.

A közvetlen befektetés összetevői a saját tőke, visszaforgatott nyereség és a különböző vállalatközi hitelműveletekhez kapcsolódó „egyéb tőke”. A saját tőke tartalmazza a fióktelepekbe fektetett tőkét, valamint a leányvállalatokban és kapcsolt vállalkozásokban való részesedést. A visszaforgatott nyereség magában foglalja a közvetlen befektető részesedésének ellentételezését a leányvállalatok vagy kapcsolt vállalkozások nyereségének osztalékként fel nem osztott részéből, valamint a fióktelepek közvetlen befektetőnek át nem utalt, „befektetési jövedelemként” nyilvántartott nyereségét. Az „egyéb tőke” magában foglalja a kapcsolt vállalkozások közötti összes pénzügyi műveletet (pénzeszközök kölcsönzése és kölcsönadása) – ideértve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és szállítói hiteleket ( azaz a kereskedelmi hiteleket) – a közvetlen befektetők és leányvállalatok, fióktelepek és kapcsolt vállalkozások között.

A közvetlen befektetési pozíció értékelését illetően a nemzetközileg ajánlott megközelítés a piaci árak használata. A tőzsdén jegyzett közvetlen befektetéssel érintett társaságok ezt a megközelítést alkalmazzák a részesedések értékelésekor. Ezzel szemben a tőzsdén nem jegyzett közvetlen befektetéssel érintett társaságok esetében a részesedések értékelése a könyv szerinti érték alapján történik, a következő könyvelési tételeket tartalmazó általános meghatározás használatával:

| i. | befizetett tőke (saját részvények nélkül és a névértéken felüli befizetéssel együtt); |
| --- | --- |

i.

befizetett tőke (saját részvények nélkül és a névértéken felüli befizetéssel együtt);

| ii. | a tartalék minden fajtája (ideértve a beruházási támogatásokat, amennyiben a számviteli alapelvek azt a társaság tartalékának minősítik); és |
| --- | --- |

ii.

a tartalék minden fajtája (ideértve a beruházási támogatásokat, amennyiben a számviteli alapelvek azt a társaság tartalékának minősítik); és

| iii. | nettó eredménytartalék veszteség nélkül (a folyó év eredményeivel együtt). |
| --- | --- |

iii.

nettó eredménytartalék veszteség nélkül (a folyó év eredményeivel együtt).

Tájékoztató adatként a tőzsdén jegyzett, közvetlen befektetéssel érintett társaságokban lévő részesedések könyv szerinti értékét szintén fel kell tüntetni ugyanazon közös meghatározás alkalmazásával.

Az EKB és a Bizottság (Eurostat) külföldi közvetlen befektetésekkel foglalkozó közös munkacsoportja munkája a módszertan és gyakorlatok tagállamok között harmonizálását célzó ajánlások elfogadásához vezetett.

1.4.   Portfólióbefektetések (lásd a BoP Book 3.8. szakaszát)

Az euróövezet portfólióbefektetései tartalmazzák i. részesedések; és ii. a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat kötvények, váltók és pénzpiaci eszközök formájában, amennyiben azok nem minősülnek közvetlen befektetésnek vagy tartalékeszköznek. A pénzügyi derivatívák csakúgy, mint a visszavásárlási megállapodások és az értékpapír-kölcsönügylet a portfólióbefektetés köréből kizárt.

A „részesedések” tétel magában foglalja az összes olyan eszközt, amely megtestesíti egy bejegyzett vállalkozás – valamennyi hitelezői igénye kielégítése utáni – maradványértékére való követeléseket. A részvények, elsőbbségi részvények, tulajdonjegyek vagy hasonló dokumentumok tulajdonosi részesedést fejeznek ki. A kollektív befektetési intézményekben való tranzakciók/részesedések – pl. befektetési alapok – szintén ide tartoznak.

A kötvények és váltók olyan értékpapírok, amelyek eredeti futamideje egy évnél hosszabb, és tulajdonosának általában: i. feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített monetáris jövedelemre vagy szerződésben meghatározott változó monetáris jövedelemre (az adós nyereségétől független kamatfizetés); és ii. feltétlen jogot biztosítanak egy rögzített összegű tőketörlesztésre meghatározott napon vagy napokon.

A kötvényekkel és váltókkal ellentétben, a pénzpiaci eszközök egyéves vagy annál rövidebb eredeti futamidővel kibocsátott értékpapírok. Általában feltétlen jogot biztosítanak tulajdonosuknak egy előre rögzített összegre egy meghatározott napon. Ezekkel az eszközökkel általában diszkontáron, szervezett piacokon kereskednek; a diszkont mértéke a kamatlábtól és a lejáratig fennmaradó futamidőtől függ.

A portfólióbefektetési adatgyűjtési rendszerek munkacsoportjának jelentését nemzeti megvalósíthatósági tanulmányok követték az euróövezetben az értékpapíronkénti adatgyűjtés lehetőségét illetően. E vizsgálatok az Európai Unió akkori 15 tagállamában folytak, és azzal a megállapodással zárultak, hogy legalább az euróövezet negyedéves portfólióbefektetési pozícióira vonatkozó adatok gyűjtését értékpapíronként kell végezni. Ez a megállapodás meghatározta a portfólióbefektetési statisztikák összeállításának négy elfogadott modelljét, amelyeket a VII. melléklet táblázata tartalmaz.

Az euróövezet portfólióbefektetési nettó kötelezettségeinek ágazati bontása esetében a nemzetközi befektetési pozíciók adataira ugyanazon követelmények vonatkoznak, mint a fizetési mérleg tranzakcióira.

A portfólióbefektetési tranzakciók nyilvántartására az euróövezet fizetési mérlegében akkor kerül sor, amikor az euróövezeti hitelezők vagy adósok lekönyvelik követelésüket vagy tartozásukat. A tranzakciók nyilvántartása a kapott vagy fizetett tényleges áron történik, csökkentve a jutalékokkal és költségekkel. Így a kamatozó értékpapírok esetében magukban foglalják az utolsó kamatfizetés óta felhalmozott kamatot, míg a névérték alatt kibocsátott értékpapírok esetében a kibocsátás óta felhalmozott kamatot is. A felhalmozott kamat figyelembevétele szükséges a negyedéves fizetési mérleg pénzügyi mérlegében és a nemzetközi befektetési pozícióban; a havi fizetési mérlegben hasonló eljárás javasolt; a negyedéves (és havi) pénzügyi mérlegben e tételeinek ellentételezését a megfelelő jövedelem sorában kell kimutatni.

1.5.   Pénzügyi derivatívák (lásd a BoP Book 3.9. szakaszát is)

A pénzügyi derivatívák olyan pénzügyi eszközök, amelyek egy adott pénzügyi eszközhöz, mutatóhoz vagy áruhoz kapcsolódnak, és amelyeken keresztül bizonyos pénzügyi kockázatokkal a pénzpiacokon azok saját jogán lehet kereskedni. A pénzügyi származtatott termékek tranzakciót külön tranzakcióként kezelik, nem pedig azon mögöttes tranzakció értékének szerves részeként, amelyhez esetlegesen kapcsolódnak.

Az opciók, határidős ügyletek, swapügyletek, határidős devizaügyletek, hitelderivatívák és beágyazott derivatívák tranzakcióit és pozícióit a fizetési mérlegben a nemzetközi tartalékok között és a nemzetközi befektetési pozícióban tüntetik fel. Gyakorlati okokból a beágyazott derivatívákat nem különböztetik meg azon mögöttes eszköztől, amelyhez kapcsolódnak.

A kamatderivatívákhoz kapcsolódó nettó tranzakciókat pénzügyi derivatívaként kell nyilvántartani, nem pedig befektetési jövedelemként, egy újabb keletű nemzetközi megállapodással összhangban. A hitelderivatívák sajátos instrumentumainak osztályozását esetenként kell elvégezni.

A kezdeti letétbe történő befizetések a betétekben való változásnak minősülnek, és azokat – ha azonosíthatóak – az „egyéb befektetés” alatt kell nyilvántartani. A változó letétre történő befizetések kezelése a letét formájától függ: az opciós típusú változó letétek elvben a betétek változásának minősülnek, és azokat – ha azonosítható – az „egyéb befektetés” alatt kell nyilvántartani. A tőzsdei határidős típusú változó letétek elvben származtatott ügylet tranzakciójának minősülnek, és ezért azokat a „pénzügyi derivatívák” között kell nyilvántartani.

Az opciók esetében a teljes díjat (azaz az opció vételi/eladási árát és a felmerülő szolgáltatási költséget) kell kimutatni.

A pénzügyi derivatívák értékelését a piaci érték elve alapján kell elvégezni.

A pénzügyi származatott ügyletek tranzakcióinak nyilvántartására akkor kerül sor, amikor az euróövezeti hitelezők vagy adósok lekönyvelik követelésüket vagy tartozásukat. Bizonyos pénzügyi derivatívák esetén az eszközök és források tranzakcióinak elkülönítésében felmerülő gyakorlati problémák miatt az euróövezet fizetési mérlegében minden, pénzügyi származtatott termékre vonatkozó tranzakció nettó módon kerül feltüntetésre. A nemzetközi befektetési pozíció statisztikában a pénzügyi derivatívákból fakadó követelés- és kötelezettségpozíciók bruttó alapon szerepelnek, a tartalékeszköz kategóriába tartozó pénzügyi derivatívák kivételével, amelyek nyilvántartása nettó alapon történik.

1.6.   Egyéb befektetés (lásd a BoP Book 3.10. szakaszát)

Az egyéb befektetés egy maradványkategória, amely tartalmazza az összes olyan pénzügyi tranzakciót, amely nem tartozik a közvetlen befektetések, portfólióbefektetés, pénzügyi derivatívák vagy tartalékeszközök kategóriába.

Az egyéb befektetés tartalmazza a kereskedelmi hiteleket, kölcsönöket, készpénzt és betéteket és az egyéb eszközöket/egyéb forrásokat. Magában foglalja továbbá az egyéb befektetésnek minősített eszközökre elszámolt felhalmozott jövedelem ellentételező könyvelését.

A kereskedelmi hitelek olyan követelések vagy kötelezettségek, amelyek az euróövezet szállítói vagy vevői által nyújtott – termék és szolgáltatási ügyletekhez vagy az ilyen ügyletekkel összefüggő befejezetlen (vagy elvégzendő) termelésre kifizetett előleghez kapcsolódó – közvetlen hitelezésből eredően merülnek fel.

A kölcsönök/készpénz és betétek a következő pénzügyi eszközök tranzakcióit/egyenlegeit tartalmazzák: hitelek, azaz oly módon létrehozott pénzügyi eszközök, hogy a hitelező (kölcsönadó) közvetlenül hitelez forrásokat az adósnak (kölcsönvevőnek) egy olyan megállapodás alapján, amelyben a hitelező vagy nem kap biztosítékot, vagy egy nem forgatható okmányt vagy eszközt kap, repó típusú műveletek, készpénz és betétek. Ez többek között magában foglalja a kereskedelemfinanszírozási és egyéb hiteleket és előlegeket (ideértve a jelzálogot) és a pénzügyi lízinget. A „hitelek” és „készpénz és betétek” között a kölcsönvevő jellege alapján tesznek különbséget. A különbségtétel azt vonja maga után, hogy a követelés oldalon az euróövezet pénztartó szektora által az euróövezeten kívüli bankoknak átadott pénzt „betét”-ként kell besorolni, illetve az euróövezet pénztartó szektora által az euróövezeten kívüli banknak nem minősülő intézeteknek (azaz bankokon kívüli szervezeti egységnek) átadott pénzt „hitel”-ként kell besorolni. Ez végül maga után vonja azt is, hogy az euróövezeti MPI-kre és a külföldi bankokra kiterjedő valamennyi ügyletet „betét”-ként kell besorolni.

Az euróövezet fizetési mérlegében/nemzetközi befektetési pozíciójában minden repótípusú műveletet, azaz visszavásárlási megállapodásokat, sell/buy-back műveleteket és az értékpapír-kölcsönzést (fedezetként készpénz cseréjével) biztosított hitelként kell kezelni, nem értékpapírok egyszeri vétele/eladásaként, és azt az „egyéb befektetés” alatt kell feltüntetni abban az euróövezet rezidens szektorban, amelyik a műveletet végzi. A bankok és egyéb pénzügyi vállalkozások gyakorlatával is összhangban álló ezen eljárás célja, hogy jobban tükrözze e pénzügyi eszközök gazdasági értelmét.

Az egyéb eszközök/egyéb források tartalmaznak minden egyéb tételt a kereskedelmi hitel, kölcsönök, készpénz és betétek kivételével.

Az „egyéb befektetés” alatt található euróövezeti „eurórendszer” szektor tartalmazza a nem részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjaival (NKB-k) a TARGET rendszer működéséhez kapcsolódóan az eurórendszer nettó pozícióit. Ezek a Központi Bankok Európán belüli Rendszerének (KBER) euróban vezetett egyenlegei/számlái, és hasonlóak a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) nostro-/vostroszámláinak tranzakcióihoz, és ezért azokat az EKB-nak nettó alapon, a források között jelentik.

A „tulajdonjog átadása”, „elszámolás ideje” és a „fizetés ideje” alapelvek mind megfelelnek az IMF szabványoknak.

A BPM5 szabványos összetevőivel összevetve a bontás szerinti bemutatásban is különbség van (azaz a szektor az elsődleges). Ez a szektor szerinti bontás azonban összeegyeztethető a BPM5 bontásával, mivel ott az eszköztípusok élveznek elsőbbséget. A havi fizetésimérleg-adatoknál az MPI szektorban elvárás a rövid lejáratú és a hosszú lejáratú tranzakciók megkülönböztetése. A BPM5 bemutatáshoz hasonlóan a készpénzt és a betéteket megkülönböztetik a hitelektől és egyéb befektetésektől.

1.7.   Tartalékeszközök (lásd a BoP Book 3.11. szakaszát)

Az euróövezet tartalékeszközei az eurórendszer, azaz az EKB és az NKB-k tartalékeszközeiből állnak.

A tartalékeszközöknek i. az eurórendszer hatáskörrel rendelkező monetáris hatósága vagy egy NKB hatékony ellenőrzése alatt kell állniuk; és ii. az eurórendszer euróövezeten kívüli rezidenseivel szembeni magas likviditású, piacképes és hitelképes követeléseinek kell lenniük, amelyek nem euróban denomináltak, illetve lehet még arany, IMF tartalékpozíció vagy különleges lehívási jogok (SDR).

Ez a meghatározás kifejezetten kizárja az euróövezet rezidenseivel szemben devizában fennálló követeléseknek és az euróövezeten kívüli rezidensekkel szemben euróban fennálló követeléseknek akár nemzeti, akár euróövezeti szinten tartalékeszközként történő kezelését. Hasonlóképpen a központi kormányzat és/vagy államkincstár devizapozícióira nem terjed ki az euróövezet tartalékeszközeinek meghatározása, az Európai Közösséget létrehozó szerződés intézményi szabályaival összhangban.

Az EKB tartalékeszközei azok az eszközök, amelyeket a KBER alapokmánya 30. cikkének megfelelően összevontak, és ily módon az EKB közvetlen és hatékony ellenőrzése alatt állónak minősülnek. Mindaddig, amíg nem történik további tulajdonátadás, az NKB-knál maradó tartalékeszközök azok közvetlen és hatékony ellenőrzése alatt maradnak, és az egyes NKB-k saját tartalékeszközeinek minősülnek.

Az eurórendszer nemzetközi tartalék-tranzakcióinak bemutatása a havi tranzakciók összesített értékét mutatja. További részletek az eurórendszer arany-, deviza-, SDR-követelés és IMF-tartalékpozíció tranzakcióiról negyedévente állnak rendelkezésre, a BPM5 szabványos összetevőit követve. A pénzügyi derivatívákra külön kategória jelenik meg, összhangban az IMF közelmúltban e területen tett ajánlásával.

Az eurórendszer tartalékainak összeállítása bruttó módon történik, a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségek levonása nélkül (azon tartalékeszközök kivételével, amelyek a „pénzügyi derivatívák” alkategóriába tartoznak, amelyek nyilvántartása nettó alapon történik).

Az értékelés a piaci árakon alapul, i. tranzakciók esetében a tranzakció idején érvényes piaci árakon; ii. egyenlegeknél a megfelelő időszakvégi záró középárfolyamon. A devizában felmerülő tranzakciók és egyenlegek euróra való átváltásához értelemszerűen kell használni a tranzakció idején érvényes piaci árfolyamot, illetve a megfelelő időszak végi záró középárfolyamot.

A tartalékeszközökön realizált jövedelmet megkülönböztetés nélkül a befektetések jövedelme között az „egyéb befektetés” tétele alatt kell nyilvántartani, ideértve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokból álló tartalékpozíción felmerülő kamatbevételt is, eredményelszámolási alapon, legalább negyedévente.

Egyre inkább elterjedőben van az a szemlélet, hogy a felhasználható tartalék fontosabb mutatója egy ország devizakötelezettségek teljesítésére irányuló képességének, mint a fizetési mérlegben és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikában kimutatott bruttó tartalék, és ezt a szemléletet az IMF Különleges Adatszolgáltatási Rendszere (Special Data Dissemination Standard) is átvette. A felhasználható tartalékok kiszámításához a bruttó tartalékokra vonatkozó adatokat ki kell egészíteni az egyéb devizaeszközökről és a tartalékkal kapcsolatos kötelezettségekről szóló adatokkal. Ennek megfelelően az eurórendszer (bruttó) tartalékeszközeire vonatkozó havi adatokat kiegészítik az egyéb devizaeszközökre és a bruttó tartalékeszközökből előre látható biztos, illetve feltételes rövid lejáratú nettó kifizetésekre vonatkozó adatokkal, a hátralévő futamidő szerinti bontásban. Ezen túlmenően szükség van a bruttó tartalékeszközök pénznem szerinti megkülönböztetésére, SDR pénznemek (összesen) és egyéb pénznemek (összesen) bontásban, negyedéves késéssel.

Egyes meghatározott tételeket illetően a monetáris arany pozícióknak változatlanoknak kell maradniuk minden fordított aranytranzakció (arany swapügyletek, repók, hitelek és betétek) esetében. A devizában kibocsátott értékpapírokkal folytatott visszavásárlási ügyletek a kölcsönt felvevő NKB-k összes tartalékeszközének növekedését eredményezik, mivel a visszavásárlási megállapodás által érintett értékpapírok továbbra is a mérlegben maradnak; a fordított repók esetében a hitelező monetáris hatóság nem könyvel el semmiféle változást az összes tartalékeszközben, ha a nem rezidens ügyfél egy másik monetáris hatóság vagy pénzintézet, mivel a hitelfelvevővel szembeni követelés ilyenkor tartalékeszköznek minősül.

2.   A földrajzi felosztás alkalmazási módszerei

A földrajzi szempontból bontott fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció statisztikák összeállításakor fokozatos megközelítést alkalmaztak. Ez a megközelítés három lépésben felelt meg az adatkövetelményeknek, amelyek egyre több adatot követeltek:

| 1. lépés: | : | Összeállítási módszer az euróövezet szintjén | : | a nemzeti összes nettó tranzakció/pozíció hozzáadása. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. lépés: | : | Összeállítási módszer az euróövezet szintjén | : | a nem rezidensekkel folytatott tranzakciók/pozíciók külön hozzáadása a bevételekhez és kiadásokhoz vagy a nettó eszközökhöz és a nettó forrásokhoz (fizetési mérleg)/követelésekhez és kötelezettségekhez (nemzetközi befektetési pozíció).
  Adatkövetelmények NKB szinten: az euróövezetben és euróövezeten kívül rezidensek közötti tranzakciók/pozíciók külön azonosítása a III. mellékletben (1., 2., 4. és 5. táblázatok) meghatározott módon. |
| 3. lépés: | : | Összeállítási módszer az euróövezet szintjén és adatkövetelmények NKB szinten | : | a 2. lépéshez hasonlóan az euróövezeten kívüli tranzakciók/pozíciók földrajzi bontásával kiegészítve. A 3. lépés csak a negyedéves fizetési mérleghez és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikához szükséges, a III. mellékletben (7. és 8. táblázatok) meghatározott módon.
  Adatkövetelmény NKB szinten: az euróövezet rezidensei és a III. mellékletben (9. és 12. táblázat) felsorolt, megállapodásban rögzített partnerországok/régiók rezidensei közötti tranzakciók/pozíciók külön azonosítása. |

1. lépés:

:

Összeállítási módszer az euróövezet szintjén

:

a nemzeti összes nettó tranzakció/pozíció hozzáadása.

2. lépés:

:

Összeállítási módszer az euróövezet szintjén

:

a nem rezidensekkel folytatott tranzakciók/pozíciók külön hozzáadása a bevételekhez és kiadásokhoz vagy a nettó eszközökhöz és a nettó forrásokhoz (fizetési mérleg)/követelésekhez és kötelezettségekhez (nemzetközi befektetési pozíció).

Adatkövetelmények NKB szinten: az euróövezetben és euróövezeten kívül rezidensek közötti tranzakciók/pozíciók külön azonosítása a III. mellékletben (1., 2., 4. és 5. táblázatok) meghatározott módon.

3. lépés:

:

Összeállítási módszer az euróövezet szintjén és adatkövetelmények NKB szinten

:

a 2. lépéshez hasonlóan az euróövezeten kívüli tranzakciók/pozíciók földrajzi bontásával kiegészítve. A 3. lépés csak a negyedéves fizetési mérleghez és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikához szükséges, a III. mellékletben (7. és 8. táblázatok) meghatározott módon.

Adatkövetelmény NKB szinten: az euróövezet rezidensei és a III. mellékletben (9. és 12. táblázat) felsorolt, megállapodásban rögzített partnerországok/régiók rezidensei közötti tranzakciók/pozíciók külön azonosítása.

3.   Az euróövezet összesített adatainak intézményi szektor szerinti besorolása (Lásd még a BoP Book 3.1.6. szakaszát)

Az euróövezet összesített adatainak szektor szerinti bontása az euróövezet monetáris hatóságait, államháztartásait, MPI-it és egyéb szektorait foglalja magában.

Monetáris hatóságok

Az euróövezet statisztikáinak „monetáris hatóságok” szektora az eurórendszer.

Államháztartás

Az euróövezet statisztikáinak „államháztartás” szektora megfelel e szektor meghatározásának az SNA 93 és ESA 95 szerint, és ily módon a következő egységeket foglalja magában:

| — | központi kormányzat, |
| --- | --- |

—

központi kormányzat,

| — | tartományi/regionális kormányzat, |
| --- | --- |

—

tartományi/regionális kormányzat,

| — | helyi önkormányzat, |
| --- | --- |

—

helyi önkormányzat,

| — | társadalombiztosítási alapok. |
| --- | --- |

—

társadalombiztosítási alapok.

MPI-k, a monetáris hatóságok kivételével

Ez az „MPI-k, a monetáris hatóságok kivételével” szektor egybeesik a monetáris és banki statisztikák MPI szektorával (monetáris hatóságok kivételével). A következőket tartalmazza:

| i. | a közösségi jog meghatározása szerinti hitelintézetek, azaz olyan vállalkozások, amelyek tevékenysége a betétek vagy más visszafizetendő források befogadása a lakosságtól (ideértve a banki kötvények lakosság felé történő értékesítéséből befolyó bevételt is) és saját számlás hitelnyújtás; |
| --- | --- |

i.

a közösségi jog meghatározása szerinti hitelintézetek, azaz olyan vállalkozások, amelyek tevékenysége a betétek vagy más visszafizetendő források befogadása a lakosságtól (ideértve a banki kötvények lakosság felé történő értékesítéséből befolyó bevételt is) és saját számlás hitelnyújtás;

| ii. | minden egyéb rezidens pénzintézet, amelyek tevékenysége betétek és/vagy azok közeli helyetteseinek befogadása az MPI-től eltérő személyektől, valamint hitelek nyújtása és/vagy értékpapírokba való befektetés saját számlára (legalábbis gazdasági értelemben). |
| --- | --- |

ii.

minden egyéb rezidens pénzintézet, amelyek tevékenysége betétek és/vagy azok közeli helyetteseinek befogadása az MPI-től eltérő személyektől, valamint hitelek nyújtása és/vagy értékpapírokba való befektetés saját számlára (legalábbis gazdasági értelemben).

Egyéb szektorok

Az euróövezet statisztikáinak „egyéb szektorok” kategóriája az intézményi egységek sorát tartalmazza, főként a következőket:

| i. | az MPI meghatározásába nem tartozó egyéb pénzintézetek, mint a pénzpiaci alapoknak nem minősülő kollektív befektetési intézmények, ingatlanbefektetési intézmények, értékpapír-kereskedők, jelzáloghitel-intézmények, biztosítótársaságok, nyugdíjalapok és pénzügyi kiegészítő tevékenységeket végző vállalatok; és |
| --- | --- |

i.

az MPI meghatározásába nem tartozó egyéb pénzintézetek, mint a pénzpiaci alapoknak nem minősülő kollektív befektetési intézmények, ingatlanbefektetési intézmények, értékpapír-kereskedők, jelzáloghitel-intézmények, biztosítótársaságok, nyugdíjalapok és pénzügyi kiegészítő tevékenységeket végző vállalatok; és

| ii. | nem pénzügyi intézmények, mint az állami és magán nem pénzügyi vállalatok, háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények és háztartások. |
| --- | --- |

ii.

nem pénzügyi intézmények, mint az állami és magán nem pénzügyi vállalatok, háztartásokat kiszolgáló nonprofit intézmények és háztartások.

Nem MPI-k

Az euróövezet statisztikáinak „nem MPI szektorok” kategóriája az i. „államháztartás”-t; és az ii. „egyéb szektorok”-at tartalmazza.

1. táblázat

A külföldi közvetlen befektetési tranzakciókkal (beleértve a kapcsolódó jövedelmet) és pozíciókkal kapcsolatos ajánlások (2)

| Prioritás | Tevékenység |
| --- | --- |
| Rövid távú |
| Magas | Valamennyi közvetlen FDI kapcsolatot (3) koncepcionálisan az FDI munkacsoport jelentésének 1. fejezetében meghatározott nemzetközi statisztikai szabványok értelmezésével összhangban kell kezelni. |
| Valamennyi (közvetlen) FDI ügyletet/pozíciót földrajzilag kell felbontani közvetlen kapcsolt vállalkozásra vagy anyavállalatra (3)
   (4) |
| Valamennyi tagállamnak meg kell kezdenie az FDI részesedések és a visszaforgatott nyereség adatainak összeállítását a (legalább évente gyűjtendő) FDI felmérések eredményei alapján  (5)
   (6) |
| Az FDI részesedés adatokat külön kell gyűjteni a tőzsdén jegyzett (könyvszerinti és piaci értéken) és a tőzsdén nem jegyzett válalatok esetében |
| Alacsony | A közvetlen befektetéssel érintett vállalatok veszteségeinek fedezéséhez való hozzájárulást a pénzügyi mérlegben kell nyilvántartani |
| Középtávú |
| Magas | Valamennyi tagállamnak alkalmaznia kell a „rendes működési eredmény” fogalmát (Current Operating Performance Concept) a visszaforgatott nyereség nyilvántartásához (7) |
| Egyéb tőkeösszetevőket kell meghatározni az FDI munkacsoport jelentésének ajánlásaival összhangban |
| Középtávú |
| Közepes | A rendkívüli tőkenyereségből való osztalékfizetést a pénzügyi mérlegben kell nyilvántartani (azaz nem veszik számításba a visszaforgatott nyereség kiszámításánál) |
| Hosszú távú |
| Magas | A közvetlen FDI kapcsolat magában foglalja (legalább) vagy i. az 50 % feletti közvetett tulajdonosi kapcsolatokat; vagy ii. a 10 % feletti közvetett vagy közvetlen tulajdonosi kapcsolatokat, amit a tulajdonosi láncban az egymást követő kapcsolatok összeadásával számolnak ki |

Prioritás

Tevékenység

Rövid távú

Magas

Valamennyi közvetlen FDI kapcsolatot (3) koncepcionálisan az FDI munkacsoport jelentésének 1. fejezetében meghatározott nemzetközi statisztikai szabványok értelmezésével összhangban kell kezelni.

Valamennyi (közvetlen) FDI ügyletet/pozíciót földrajzilag kell felbontani közvetlen kapcsolt vállalkozásra vagy anyavállalatra (3)
   (4)

Valamennyi tagállamnak meg kell kezdenie az FDI részesedések és a visszaforgatott nyereség adatainak összeállítását a (legalább évente gyűjtendő) FDI felmérések eredményei alapján  (5)
   (6)

Az FDI részesedés adatokat külön kell gyűjteni a tőzsdén jegyzett (könyvszerinti és piaci értéken) és a tőzsdén nem jegyzett válalatok esetében

Alacsony

A közvetlen befektetéssel érintett vállalatok veszteségeinek fedezéséhez való hozzájárulást a pénzügyi mérlegben kell nyilvántartani

Középtávú

Magas

Valamennyi tagállamnak alkalmaznia kell a „rendes működési eredmény” fogalmát (Current Operating Performance Concept) a visszaforgatott nyereség nyilvántartásához (7)

Egyéb tőkeösszetevőket kell meghatározni az FDI munkacsoport jelentésének ajánlásaival összhangban

Középtávú

Közepes

A rendkívüli tőkenyereségből való osztalékfizetést a pénzügyi mérlegben kell nyilvántartani (azaz nem veszik számításba a visszaforgatott nyereség kiszámításánál)

Hosszú távú

Magas

A közvetlen FDI kapcsolat magában foglalja (legalább) vagy i. az 50 % feletti közvetett tulajdonosi kapcsolatokat; vagy ii. a 10 % feletti közvetett vagy közvetlen tulajdonosi kapcsolatokat, amit a tulajdonosi láncban az egymást követő kapcsolatok összeadásával számolnak ki

---

(1)  Az Európai Bizottság (Eurostat) BoP Vademecum alapján.

(2)  2003 végén.

(3)  Ezen ajánlás nem utal a közvetett kapcsolatok lefedésének szükségességére, hanem inkább az alkalmazandó módszertanra. Lásd még a gyakorlatban a közvetett FDI kapcsolatok lefedettségéhez kapcsolódó hosszú távú tevékenységet.

(4)  Ezt az ajánlást csak a visszaforgatott nyereségre (tranzakciók) és az FDI részesedésekre kell alkalmazni. A bármely más ismérvvel együtt járó torzulások jobb megértéséhez lásd az FDI munkacsoport jelentésének 2. fejezetét.

(5)  Kivételt képez az első nemzetközi befektetési pozíció értékelése (T + 9 alapon szolgálta). A következő nem elfogadható gyakorlatokkal fel kell hagyni: i. az értékelési szempont kiválasztásának az adatszolgáltatókra bízása (piaci érték vagy könyv szerinti érték); és ii. a pozíciók összeállításához a folyamatos leltározás módszerének/a fizetési mérleg tranzakciók összesítésének alkalmazása.

(6)  A kétoldalúan meghatározandó átmeneti időszak során a megállapodásban rögzített határidőn belül az új követelményekre vonatkozó legjobb becslések elfogadásra kerülnek.

(7)  A tagállamok csökkentett számú társaságot is alapul vehetnek (a nagyobbakat és/vagy a holdingtársaságokat) a szokásos és a rendkívüli nyereség/veszteség közötti különbségtételkor.

---

V. MELLÉKLET

AZ ADATOK TOVÁBBÍTÁSA AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAK

A nemzeti központi bankok (NKB-k) a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által rendelkezésükre bocsátott, „KBER-Net” távközlési hálózatra támaszkodó rendszert használják az Európai Központi Bank (EKB) által megkövetelt statisztikai adatok elektronikus továbbítására. A KBER-rel történő minden adatcsere ugyanazt a koncepcionális adatmodellt használja. A statisztikai adatok ilyen elektronikus átadására kifejlesztett statisztikai üzenetforma a „GESMES/TS” formátum. Ez az előírás nem gátolja meg más eszközök használatát a statisztikai adatok EKB-nak történő átadására, elfogadott pótmegoldásként.

Az adatátvitel megfelelő működésének biztosítása érdekében az NKB-k betartják az alább felsorolt ajánlásokat.

| — | Teljesség: az NKB-k minden szükséges sorkulcsot jelentenek. A sorkulcsok nem jelentése vagy fel nem sorolt sorkulcsok jelentése hiányos adatszolgáltatásnak minősül. Amennyiben hiányzik egy észrevétel, a hiányt a megfelelő észrevétel státusjelzővel rögzítik. Ezenkívül amikor a sorkulcsoknak csak egy alkészletében történik módosítás, az ellenőrzési szabályokat a teljes fizetési mérlegre alkalmazni kell. |
| --- | --- |

—

Teljesség: az NKB-k minden szükséges sorkulcsot jelentenek. A sorkulcsok nem jelentése vagy fel nem sorolt sorkulcsok jelentése hiányos adatszolgáltatásnak minősül. Amennyiben hiányzik egy észrevétel, a hiányt a megfelelő észrevétel státusjelzővel rögzítik. Ezenkívül amikor a sorkulcsoknak csak egy alkészletében történik módosítás, az ellenőrzési szabályokat a teljes fizetési mérlegre alkalmazni kell.

| — | Jelkonvenció: az NKB-k adatátvitele egységes jelkonvenciót alkalmaz valamennyi jelentendő adatra az EKB és az Európai Bizottság (Eurostat) felé. E jelkonvenció keretében a folyó fizetési mérlegben és a tőkemérlegben a bevételeket és a kiadásokat plusz előjellel kell jelenteni, míg a nettó egyenlegeket bevételek mínusz kiadások alapon kell kiszámolni és jelenteni. A pénzügyi mérlegben a nettó követelések csökkenését/nettó kötelezettségek növekedését plusz előjellel kell jelenteni, míg a nettó követelések növekedését/nettó kötelezettségek csökkenését mínusz előjellel kell feltüntetni. A nettó egyenlegeket mint a követelések nettó változását plusz a kötelezettségek nettó változását kell kiszámolni és jelenteni.
  A nemzetközi befektetési pozíció adatok továbbításakor a nettó pozíciókat mint követelések mínusz kötelezettségek pozíciót kell jelenteni. |
| --- | --- |

—

Jelkonvenció: az NKB-k adatátvitele egységes jelkonvenciót alkalmaz valamennyi jelentendő adatra az EKB és az Európai Bizottság (Eurostat) felé. E jelkonvenció keretében a folyó fizetési mérlegben és a tőkemérlegben a bevételeket és a kiadásokat plusz előjellel kell jelenteni, míg a nettó egyenlegeket bevételek mínusz kiadások alapon kell kiszámolni és jelenteni. A pénzügyi mérlegben a nettó követelések csökkenését/nettó kötelezettségek növekedését plusz előjellel kell jelenteni, míg a nettó követelések növekedését/nettó kötelezettségek csökkenését mínusz előjellel kell feltüntetni. A nettó egyenlegeket mint a követelések nettó változását plusz a kötelezettségek nettó változását kell kiszámolni és jelenteni.

A nemzetközi befektetési pozíció adatok továbbításakor a nettó pozíciókat mint követelések mínusz kötelezettségek pozíciót kell jelenteni.

| — | Az adatok számviteli azonossága: az NKB-k az adatok EKB-nak történő továbbítása előtt a rendelkezésre bocsátott és kérésre elérhető számviteli szabályokat kötelesek érvényesíteni. |
| --- | --- |

—

Az adatok számviteli azonossága: az NKB-k az adatok EKB-nak történő továbbítása előtt a rendelkezésre bocsátott és kérésre elérhető számviteli szabályokat kötelesek érvényesíteni.

Az NKB-k bármely felülvizsgálat alkalmával küldhetnek az EKB-nak egy frissített adatkészletet. A módosításokat a következőképpen kell továbbítani:

| — | a havi fizetésimérleg-adatok módosítását i. a következő hónapra vonatkozó adatok; ii. a megfelelő negyedéves adatok; iii. a megfelelő módosított negyedéves adatok benyújtásával együtt kell rendelkezésre bocsátani, |
| --- | --- |

—

a havi fizetésimérleg-adatok módosítását i. a következő hónapra vonatkozó adatok; ii. a megfelelő negyedéves adatok; iii. a megfelelő módosított negyedéves adatok benyújtásával együtt kell rendelkezésre bocsátani,

| — | a negyedéves fizetésimérleg-adatok módosítását a következő negyedévre vonatkozó adatok benyújtásával együtt kell rendelkezésre bocsátani, |
| --- | --- |

—

a negyedéves fizetésimérleg-adatok módosítását a következő negyedévre vonatkozó adatok benyújtásával együtt kell rendelkezésre bocsátani,

| — | a negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatainak módosítását a következő negyedévre vonatkozó adatok benyújtásával együtt kell rendelkezésre bocsátani, |
| --- | --- |

—

a negyedéves nemzetközi befektetési pozíció adatainak módosítását a következő negyedévre vonatkozó adatok benyújtásával együtt kell rendelkezésre bocsátani,

| — | az éves nemzetközi befektetési pozíció adatainak módosítását a következő évekre vonatkozó adatok benyújtásakor kell rendelkezésre bocsátani. |
| --- | --- |

—

az éves nemzetközi befektetési pozíció adatainak módosítását a következő évekre vonatkozó adatok benyújtásakor kell rendelkezésre bocsátani.

Az NKB-k a teljes évekre vonatkozó havi és negyedéves fizetésimérleg-adatok módosításait március végén és szeptember végén az éves nemzetközi befektetési pozíció adataival együtt nyújtják be az EKB-nak.

Az NKB-k a teljes évekre vonatkozó negyedéves nemzetközi pozíció adatok módosításait szeptember végén az éves nemzetközi befektetési pozíció adataival együtt nyújtják be az EKB-nak.

A nemzetközi tartalékok jelentésének adatait adott esetben folyamatosan lehet módosítani. Az időszakvégi pozíciók és az euróövezet (negyedéves és éves) nemzetközi befektetési pozícióihoz való hozzájárulás releváns tételei közötti konzisztenciát mindazonáltal biztosítani kell.

---

VI. MELLÉKLET

A STATISZTIKA-ÖSSZEÁLLÍTÁSI MÓDSZEREK NYOMON KÖVETÉSE

Az Európai Központi Bank (EKB) figyelemmel kíséri a fizetésimérleg- és a nemzetközi befektetési pozíció statisztikák jelentéséhez használt összeállítási módszereket, valamint a részt vevő tagállamok által rendszeresen használt fogalmakat és meghatározásokat. A felügyelet az EKB Az Európai Unió fizetési mérleg/nemzetközi befektetetési pozíció statisztikai módszerei (BoP Book) kiadványának frissítésével összefüggésben történik. A felügyeleti célon túl a BoP Book célja, hogy az euróövezet fizetési mérlegét összeállítóknak adatokat szolgáltasson az euróövezet többi tagállamában végbemenő fejleményekről.

A BoP Book minden tagállam számára tartalmaz adatokat a fizetésimérleg- és a nemzetközi befektetési pozíció statisztika szerkezetéről. Részletesen leírja az adatok összeállításának módszerét és az alkalmazott fogalmakat és meghatározásokat, valamint a tagállamoknak a fizetésimérleg- és nemzetközi befektetési pozíció statisztika tekintetében elfogadott meghatározásoktól való eltéréseit.

A BOP Book-ot a tagállamokkal szoros együttműködésben évente frissítik.

---

VII. MELLÉKLET

ADATGYŰJTÉS A PORTFÓLIÓBEFEKTETÉSEK TERÜLETÉN

A portfólióbefektetési statisztikák összeállításának nehézségeit figyelembe véve, szükségesnek tartották ezen adatok összegyűjtésére vonatkozóan egy általános megközelítés meghatározását az euróövezet egészében.

A IV. melléklet 1.4. szakaszában ismertetettek szerint nemzeti megvalósíthatósági tanulmányok készültek, amelyek az euróövezet egészére kiterjedően az értékpapíronkénti adatgyűjtés lehetőségét vizsgálták. Ezen tanulmányok eredménye a következő megállapodás: 2008 márciusának végéig az euróövezet tagállamai legalább negyedévenként értékpapíronként gyűjtik az eszközök és források portfólióbefektetési pozícióira vonatkozó adatokat. Addig az időpontig néhány tagállam csak a lehető legjobb becslések szolgáltatására lesz képes bizonyos egyedi portfólióbefektetési bontások (különösen a kibocsátó szektora és a kibocsátás pénzneme/országa szerinti bontások) esetében.

A működő Központi Értékpapír Adatbázis (CSDB) rendelkezésre állása alapvető fontosságú ahhoz, hogy az új gyűjtőrendszerek működőképesek legyenek. Ezért, amennyiben a CSDB-projekt 1. fázisának „Projektzáró Dokumentumát” nem nyújtják be a Kormányzótanács részére a Központi Bankok Európai Rendszerének statisztikai bizottságán keresztül 2005 márciusának végéig, ezt a határidőt ugyannyi idővel hosszabbítják meg, amennyivel a benyújtást később teljesítették.

A lefedettségi cél az alábbi módon került meghatározásra: a nemzeti összeállító számára összesítetten, azaz szabványkódok (ISIN vagy hasonló kódok) alkalmazása nélkül jelentett értékpapír-pozíciók nem haladhatják meg az eszközök és források teljes portfólióbefektetési pozíciójának 15 %-át. Ez a határérték irányadó a tagállami rendszerek lefedettségi körének értékelésekor. A CSDB-nak megfelelően le kell fednie a portfólióbefektetési értékpapírokat világszerte, hogy lehetővé váljon statisztikák összeállítása értékpapíronkénti adatokból.

A nemzetközi befektetési pozíción belül a követelések és kötelezettségek portfólióbefektetési pozícióit kizárólag az állományadatokból állítják össze.

2008 márciusától (a 2008. januári ügyleteknek és a 2007. év végi pozícióknak megfelelő adatokkal kezdve) az euróövezet portfólióbefektetési gyűjtőrendszereinek meg kell felelniük a következő táblázatban szereplő modellek egyikének:

Érvényes portfólióbefektetési adatgyűjtési módszerek

| — | Havi pozíciók [s-b-s] + havi tranzakciók [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Havi pozíciók [s-b-s] + havi tranzakciók [s-b-s]

| — | Negyedéves pozíciók [s-b-s] + havi tranzakciók [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Negyedéves pozíciók [s-b-s] + havi tranzakciók [s-b-s]

| — | Havi pozíciók [s-b-s] + származtatott havi tranzakciók [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Havi pozíciók [s-b-s] + származtatott havi tranzakciók [s-b-s]

| — | Negyedéves pozíciók [s-b-s] + havi tranzakciók [agg.] |
| --- | --- |

—

Negyedéves pozíciók [s-b-s] + havi tranzakciók [agg.]

Megjegyzések:

„s-b-s” = értékpapíronkénti adatgyűjtés

„derivatívák” = a pozíciók különbsége (helyesbítve az árfolyam- és árváltozások, valamint egyéb meghatározott mennyiségi változás miatt)

---

III Közlemények

Bizottság

| 30.11.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 292/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 292/63

---

VP/2004/017 AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁS

Költségvetési vonal 04.02.10

Innovációs intézkedések az Európai Szociális Alapról szóló rendelet 6. cikke alapján: „Az ESZA 6. cikke alapján megvalósult projektekből eredő innováció átadása és terjesztése”

(2004/C 292/06)

Az Európai Szociális Alapról szóló rendelet (1) támogatja az új megközelítéseket előmozdító és a helyes gyakorlat példáit felfedő innovatív intézkedéseket, amelyek később tökéletesíthetik az ESZA által támogatott tevékenységek végrehajtását.

Ez az ajánlattételi felhívás azon innovatív megközelítések és módszerek átadására és terjesztésére irányul, amelyeket a 2000–2006-os tervezési időszakban a 6. cikk alapján megvalósult projektek keretében fejlesztettek ki.

Az ajánlattételi felhívás célja a 6. cikk alapján megvalósított egy vagy több projektből levonható legfontosabb tanulságok felismerése, illetve e tanulságok célzott átadása és terjesztése a szélesebb közönség felé.

Az ajánlattételi felhívásra két határidővel lehet pályázatot benyújtani:

| — | Az ajánlatok első körének benyújtási határideje 2005. február 16. A projektek megvalósítása 2005. szeptember 1. és szeptember 30. között kezdődhet. A projektek maximális időtartama 12 hónap. |
| --- | --- |

—

Az ajánlatok első körének benyújtási határideje 2005. február 16. A projektek megvalósítása 2005. szeptember 1. és szeptember 30. között kezdődhet. A projektek maximális időtartama 12 hónap.

| — | Az ajánlatok második körének benyújtási határideje 2006. február 16. A projektek megvalósítása 2006. szeptember 1. és szeptember 30. között kezdődhet. A projektek maximális időtartama 12 hónap. |
| --- | --- |

—

Az ajánlatok második körének benyújtási határideje 2006. február 16. A projektek megvalósítása 2006. szeptember 1. és szeptember 30. között kezdődhet. A projektek maximális időtartama 12 hónap.

A pályázati eljárással, a rendelkezésre álló pénzügyi forrásokkal, a jogosultsági kritériumokkal és a kiválasztási és odaítélési eljárásokkal kapcsolatos további tájékoztató – a pályázók útmutatóját, a projekt leírását, a költségvetési előirányzatot és egyéb mellékleteket is ideértve – az alábbi weboldalról tölthető le:

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/empl/vp_2004_017/library

Minden e weboldalon található dokumentum és információ az ajánlattételi felhívás elválaszthatatlan és kötelező részét alkotja.

---

(1)  Az Európai Szociális Alapról szóló, 1999. július 12-i 1784/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 213., 1999.8.13., 66. o.).

---