# Euroopa Liidu C 226/10.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 226 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide10. september 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 226

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide10. september 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2004/C 226/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2004/C 226/2 | Komisjoni teatis liikmesriikidele, 2. september 2004, mis määrab juhendid ühenduse Euroopa territooriumi harmoonilise ja tasakaalustatud arengu julgustamiseks kavandatud üleeuroopalise koostöö algatuseks — INTERREG III | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2004/C 226/1

Euro vahetuskurss

1

2004/C 226/2

Komisjoni teatis liikmesriikidele, 2. september 2004, mis määrab juhendid ühenduse Euroopa territooriumi harmoonilise ja tasakaalustatud arengu julgustamiseks kavandatud üleeuroopalise koostöö algatuseks — INTERREG III

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 10.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 226/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 226/1

---

Euro vahetuskurss (1)

9. september 2004

(2004/C 226/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2191 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,71 |
| DKK | Taani kroon | 7,4359 |
| GBP | Inglise nael | 0,6828 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1171 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5384 |
| ISK | Islandi kroon | 87,99 |
| NOK | Norra kroon | 8,3055 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9559 |
| CYP | Küprose nael | 0,577 |
| CZK | Tšehhi kroon | 31,705 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 249,59 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6599 |
| MTL | Malta liir | 0,4279 |
| PLN | Poola zlott | 4,388 |
| ROL | Rumeenia leu | 41 196 |
| SIT | Sloveenia talaar | 240,01 |
| SKK | Slovakkia kroon | 40,13 |
| TRL | Türgi liir | 1 816 700 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7607 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5705 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,5081 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8616 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0704 |
| KRW | Korea won | 1 395,93 |
| ZAR | Lõuna- Aafrika rand | 8,1219 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2191

JPY

Jaapani jeen

133,71

DKK

Taani kroon

7,4359

GBP

Inglise nael

0,6828

SEK

Rootsi kroon

9,1171

CHF

Šveitsi frank

1,5384

ISK

Islandi kroon

87,99

NOK

Norra kroon

8,3055

BGN

Bulgaaria lev

1,9559

CYP

Küprose nael

0,577

CZK

Tšehhi kroon

31,705

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

249,59

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6599

MTL

Malta liir

0,4279

PLN

Poola zlott

4,388

ROL

Rumeenia leu

41 196

SIT

Sloveenia talaar

240,01

SKK

Slovakkia kroon

40,13

TRL

Türgi liir

1 816 700

AUD

Austraalia dollar

1,7607

CAD

Kanada dollar

1,5705

HKD

Hong Kongi dollar

9,5081

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8616

SGD

Singapuri dollar

2,0704

KRW

Korea won

1 395,93

ZAR

Lõuna- Aafrika rand

8,1219

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 10.9.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 226/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.9.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 226/2

---

KOMISJONI TEATIS LIIKMESRIIKIDELE,

2. september 2004,

mis määrab juhendid ühenduse Euroopa territooriumi harmoonilise ja tasakaalustatud arengu julgustamiseks kavandatud üleeuroopalise koostöö algatuseks

INTERREG III

(2004/C 226/02)

| 1. | Euroopa Ühenduste komisjon otsustas 28. aprillil 2000 rajada üleeuroopalist koostööd puudutava komisjoni algatuse (edaspidi “INTERREG III”), nagu esitatud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 20, mis määrab struktuurifondide üldtingimused, (1) edaspidi viidatud kui “üldmäärus”. Vastavalt interregionaalsele tegevussuunale määrati koostöötegevuse meetod 7. mai 2002. aasta teatises liikmesriikidele “Interregionaalne koostöö” ühenduse algatuse INTERREG III tegevussuunaga K (2001/C 141/02) (2) (edaspidi “interregionaalse koostöö teatis”). Juhendeid täiendati komisjoni teatisega 23. augustist 2001. (3) Praegused konsolideeritud juhendid asendavad 28. aprillil 2000 otsustatud juhendid kujul, nagu need täiendati 23. augusti 2001 teatisega. Kõnealuse teatise A lisa asendab interregionaalse koostöö teatise A lisa. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Ühenduste komisjon otsustas 28. aprillil 2000 rajada üleeuroopalist koostööd puudutava komisjoni algatuse (edaspidi “INTERREG III”), nagu esitatud nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 20, mis määrab struktuurifondide üldtingimused, (1) edaspidi viidatud kui “üldmäärus”. Vastavalt interregionaalsele tegevussuunale määrati koostöötegevuse meetod 7. mai 2002. aasta teatises liikmesriikidele “Interregionaalne koostöö” ühenduse algatuse INTERREG III tegevussuunaga K (2001/C 141/02) (2) (edaspidi “interregionaalse koostöö teatis”). Juhendeid täiendati komisjoni teatisega 23. augustist 2001. (3) Praegused konsolideeritud juhendid asendavad 28. aprillil 2000 otsustatud juhendid kujul, nagu need täiendati 23. augusti 2001 teatisega. Kõnealuse teatise A lisa asendab interregionaalse koostöö teatise A lisa.

| 2. | Vastavalt INTERREG III-le on ühendusepoolne rahastamine saadaval kõnealuse teate meetmetel ja piirkondades, mis tunnustavad kõnealuses teates määratud juhendeid ning mis on lisatud liikmesriikide määratud võimude esitletavatele ja komisjoni tunnustatud ühenduse initsiatiiviprogrammidesse. |
| --- | --- |

2.

Vastavalt INTERREG III-le on ühendusepoolne rahastamine saadaval kõnealuse teate meetmetel ja piirkondades, mis tunnustavad kõnealuses teates määratud juhendeid ning mis on lisatud liikmesriikide määratud võimude esitletavatele ja komisjoni tunnustatud ühenduse initsiatiiviprogrammidesse.

I.   ÜLDEESMÄRGID JA ÜLDPÕHIMÕTTED

| 3. | INTERREG algatuste üleüldine eesmärk on olnud ja on ka edaspidi, et riigipiirid ei oleks Euroopa territooriumi tasakaalustatud arengu ja integratsiooni takistuseks. Piirialade eraldatus on olnud kahepalgeline: ühelt poolt lõikavad piirid piiriühiskonnad üksteisest majanduslikult, sotsiaalselt ja kultuuriliselt ära ja pidurdavad ökosüsteemide järjekindlat juhtimist; teiselt poolt on piirialad tihti vastavalt riiklikule poliitikale hooletusse jäetud ja selle tulemuseks on nende alade majandustegevuse perifeerseks muutumine riigipiiride raames. Ühisturg ja majandus- ja rahaliit (EMU) on selle olukorra muutmisel tugevad abivahendid. Sellest hoolimata püsib tegevuspiirkond ühenduse kaudu koostöö tugevdamiseks piirialade kasu silmas pidades määratu. Väljakutse on seda suurem, kui vaadelda Euroopa Liidu laienemist, mis suurendab sisepiiride hulka ja nihutab Euroopa Liidu välispiire üha rohkem ida poole. |
| --- | --- |

3.

INTERREG algatuste üleüldine eesmärk on olnud ja on ka edaspidi, et riigipiirid ei oleks Euroopa territooriumi tasakaalustatud arengu ja integratsiooni takistuseks. Piirialade eraldatus on olnud kahepalgeline: ühelt poolt lõikavad piirid piiriühiskonnad üksteisest majanduslikult, sotsiaalselt ja kultuuriliselt ära ja pidurdavad ökosüsteemide järjekindlat juhtimist; teiselt poolt on piirialad tihti vastavalt riiklikule poliitikale hooletusse jäetud ja selle tulemuseks on nende alade majandustegevuse perifeerseks muutumine riigipiiride raames. Ühisturg ja majandus- ja rahaliit (EMU) on selle olukorra muutmisel tugevad abivahendid. Sellest hoolimata püsib tegevuspiirkond ühenduse kaudu koostöö tugevdamiseks piirialade kasu silmas pidades määratu. Väljakutse on seda suurem, kui vaadelda Euroopa Liidu laienemist, mis suurendab sisepiiride hulka ja nihutab Euroopa Liidu välispiire üha rohkem ida poole.

| 4. | 1994.–1999. programmeerimisperioodi jooksul jätkus INTERREG II ja laiendas INTERREG/REGEN varasema perioodi tegevuspiirkonda. Seda tehti kolmes erinevas suunas: piiriülene koostöö (2 600 miljonit eurot), rahvusvahelised energiavõrgustikud (550 miljonit eurot) ja ühistegevus üleujutusprobleemide ning põuaprobleemide lahendada püüdmiseks ja ruumiplaneerimise arendamiseks ühenduse, Kesk- ja Ida-Euroopa ja Vahemere geograafiliste piirkondade suuremaks rühmitamiseks (413 miljonit eurot). Veel enam, interregionaalset koostööd ühenduse regionaalsesse arengusse puutuvate “pehmete küsimuste” üle toetati osana Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) uuenduslikest meetmetest vastavalt määruse (EMÜ) nr 4254/88 artiklile 10, mis määrab määruse (EMÜ) nr 2052/88 Euroopa Regionaalarengu Fondi puudutavad teostamistingimused (4) (200 miljonit eurot 1994—1999. aastaks).
  INTERREG rahastamine on pühendatud peamiselt ühisvastuse edendamiseks nii väikeettevõtte kui ka keskmise suurusega ettevõtete arendamises, hariduses, koolitus- ja kultuurivahetuses, piirialade tervishoiuprobleemides, keskkonnakaitses ja -arenduses, teadustöö ja tehnoloogia arengus, energiavõrgustikes, transpordis ja telekommunikatsioonis (mis on peamised interventsioonid eesmärgi 1 piirkondades) kui ka ühistes juhtimissüsteemides ja piiriülestes ning rahvusvahelistes asutustes. |
| --- | --- |

4.

1994.–1999. programmeerimisperioodi jooksul jätkus INTERREG II ja laiendas INTERREG/REGEN varasema perioodi tegevuspiirkonda. Seda tehti kolmes erinevas suunas: piiriülene koostöö (2 600 miljonit eurot), rahvusvahelised energiavõrgustikud (550 miljonit eurot) ja ühistegevus üleujutusprobleemide ning põuaprobleemide lahendada püüdmiseks ja ruumiplaneerimise arendamiseks ühenduse, Kesk- ja Ida-Euroopa ja Vahemere geograafiliste piirkondade suuremaks rühmitamiseks (413 miljonit eurot). Veel enam, interregionaalset koostööd ühenduse regionaalsesse arengusse puutuvate “pehmete küsimuste” üle toetati osana Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) uuenduslikest meetmetest vastavalt määruse (EMÜ) nr 4254/88 artiklile 10, mis määrab määruse (EMÜ) nr 2052/88 Euroopa Regionaalarengu Fondi puudutavad teostamistingimused (4) (200 miljonit eurot 1994—1999. aastaks).

INTERREG rahastamine on pühendatud peamiselt ühisvastuse edendamiseks nii väikeettevõtte kui ka keskmise suurusega ettevõtete arendamises, hariduses, koolitus- ja kultuurivahetuses, piirialade tervishoiuprobleemides, keskkonnakaitses ja -arenduses, teadustöö ja tehnoloogia arengus, energiavõrgustikes, transpordis ja telekommunikatsioonis (mis on peamised interventsioonid eesmärgi 1 piirkondades) kui ka ühistes juhtimissüsteemides ja piiriülestes ning rahvusvahelistes asutustes.

| 5. | Kõnealune kogemus näitab, et ühise piiriülese programmeerimise ja programmide juhtimise suunas on tehtud paljudel juhtudel märkimisväärseid samme. Siiski on sellelaadne tugev koostöö näiteks euroregioonides pigem erand kui reegel. Samal ajal kui suur hulk arendustegevusest on aset leidnud piirialadel ja need piirkonnad on arendustegevusest kindlasti kasu saanud, on tõelise piiriülese tegevuse üheskoos rajamine harilikult raskem olnud. Mõningatel juhtudel on pingutused viinud väärastunud mõjudeni nagu paralleelprojektid igal piiripoolel. Sellelaadne tegutsemine on igal juhul takistanud piirialasid ja liikmesriike lõikama koostööst täiskasu.
  INTERREG II C võimaldas omandada mõningaid kogemusi, mis puudutavad koostööd suurematel rahvusvahelistel territooriumidel kaasates riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud võimud eesmärgiga saavutada kõnealuste territooriumide kõrgem territoriaalse integratsiooni määr. Sellest hoolimata oli koostööulatus muutlik.
  Mis puutub välispiiridesse ja koostöösse kolmandate riikidega, siis on esinenud peamiselt nii kõnealuste riikide nõrkadest administratiivsetest struktuuridest kui ka ühenduse välispoliitika vahendite nagu PHARE, TACIS, CARDS ja MEDA kooskõlastamisel INTERREG programmidega rahanduslike ja tegevuslike reeglite erinevuse tõttu tulenevaid lisaprobleeme.
  Lõpuks, interregionaalset koostööd on arendatud mitmetes valdkondades. Siiski viis rahastamissüsteem vastavalt määruse (EMÜ) nr 4254/88 artiklile 10 juhtimise tsentraliseerimise halvemusse komisjoni halduses olevate projektide liiga suure arvu tõttu ja kõnealuste pingutuste eraldamisega piiriülesest ja rahvusvahelisest tegevusest vastavalt INTERREG programmile. |
| --- | --- |

5.

Kõnealune kogemus näitab, et ühise piiriülese programmeerimise ja programmide juhtimise suunas on tehtud paljudel juhtudel märkimisväärseid samme. Siiski on sellelaadne tugev koostöö näiteks euroregioonides pigem erand kui reegel. Samal ajal kui suur hulk arendustegevusest on aset leidnud piirialadel ja need piirkonnad on arendustegevusest kindlasti kasu saanud, on tõelise piiriülese tegevuse üheskoos rajamine harilikult raskem olnud. Mõningatel juhtudel on pingutused viinud väärastunud mõjudeni nagu paralleelprojektid igal piiripoolel. Sellelaadne tegutsemine on igal juhul takistanud piirialasid ja liikmesriike lõikama koostööst täiskasu.

INTERREG II C võimaldas omandada mõningaid kogemusi, mis puudutavad koostööd suurematel rahvusvahelistel territooriumidel kaasates riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud võimud eesmärgiga saavutada kõnealuste territooriumide kõrgem territoriaalse integratsiooni määr. Sellest hoolimata oli koostööulatus muutlik.

Mis puutub välispiiridesse ja koostöösse kolmandate riikidega, siis on esinenud peamiselt nii kõnealuste riikide nõrkadest administratiivsetest struktuuridest kui ka ühenduse välispoliitika vahendite nagu PHARE, TACIS, CARDS ja MEDA kooskõlastamisel INTERREG programmidega rahanduslike ja tegevuslike reeglite erinevuse tõttu tulenevaid lisaprobleeme.

Lõpuks, interregionaalset koostööd on arendatud mitmetes valdkondades. Siiski viis rahastamissüsteem vastavalt määruse (EMÜ) nr 4254/88 artiklile 10 juhtimise tsentraliseerimise halvemusse komisjoni halduses olevate projektide liiga suure arvu tõttu ja kõnealuste pingutuste eraldamisega piiriülesest ja rahvusvahelisest tegevusest vastavalt INTERREG programmile.

| 6. | Kõnealuses kontekstis on INTERREG programmi uue faasi eesmärk olnud majandusliku ja sotsiaalse sidususe tugevdamine ühenduses piiriülest, rahvusvahelist ja interregionaalset koostööd ning ühenduse territooriumi tasakaalustatud arengut edendades. Seetõttu on liikmesriikide vaheliste piiride ja piirialadega ning ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste piirialadega seotud tegevus algatuse keskpunktis. Vajalikku tähelepanu pööratakse:






  — | ühenduse välispiiridele, konkreetsemalt laienemist arvestades, |
| --- | --- | --- |

6.

Kõnealuses kontekstis on INTERREG programmi uue faasi eesmärk olnud majandusliku ja sotsiaalse sidususe tugevdamine ühenduses piiriülest, rahvusvahelist ja interregionaalset koostööd ning ühenduse territooriumi tasakaalustatud arengut edendades. Seetõttu on liikmesriikide vaheliste piiride ja piirialadega ning ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste piirialadega seotud tegevus algatuse keskpunktis. Vajalikku tähelepanu pööratakse:

—

ühenduse välispiiridele, konkreetsemalt laienemist arvestades,

| — | ühenduse kaugeimaid piirkondi puudutavale koostööle, |
| --- | --- |

—

ühenduse kaugeimaid piirkondi puudutavale koostööle,

| — | koostööle Lääne-Balkani stabiliseerumis- ja ühendamisprotsessi edendamiseks, ja |
| --- | --- |

—

koostööle Lääne-Balkani stabiliseerumis- ja ühendamisprotsessi edendamiseks, ja

| — | saarepiirkondi puudutavale koostööle. |
| --- | --- |

—

saarepiirkondi puudutavale koostööle.

Eelmise INTERREG algatuse kogemusele rajatuna teostatakse algatuse kõnealust faasi vastavalt kolmele tegevussuunale:

| a) | edendades integreeritud regionaalset arengut naaberpiirialade vahel, sealhulgas välispiiride vahel (naabrusprogrammid) ja teatavate merepiiride vahel (tegevussuund A); kõnealusele tegevussuunale on pühendatud suur hulk rahandusressursse; |
| --- | --- |

a)

edendades integreeritud regionaalset arengut naaberpiirialade vahel, sealhulgas välispiiride vahel (naabrusprogrammid) ja teatavate merepiiride vahel (tegevussuund A); kõnealusele tegevussuunale on pühendatud suur hulk rahandusressursse;

| b) | toetades harmoonilist territoriaalset integratsiooni üle kogu ühenduse (tegevussuund B); |
| --- | --- |

b)

toetades harmoonilist territoriaalset integratsiooni üle kogu ühenduse (tegevussuund B);

| c) | arendades regionaalset arengut ja sidususpoliitikat ning sidusustehnikaid rahvusvahelise/interregionaalse koostöö kaudu (tegevussuund C), mis on siiani rahastamisel kõige väiksem tegevussuund. |
| --- | --- |

c)

arendades regionaalset arengut ja sidususpoliitikat ning sidusustehnikaid rahvusvahelise/interregionaalse koostöö kaudu (tegevussuund C), mis on siiani rahastamisel kõige väiksem tegevussuund.

Seetõttu on INTERREG uue faasi peamine väljakutse rajada tõelise koostöö positiivsed kogemused praeguste programmide piirides ja arendada üha rohkem struktuure selliseks koostööks üle kogu ühenduse ja naaberriikidega.

| 7. | Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vastavalt INTERREG III algatusele loodud koostöö arendamiseks järgnevad juhtprintsiibid:






  — | Ühine piiriülene/rahvusvaheline strateegia ja arendusprogramm
  Ühise strateegia ja programmi areng, mis määrab ühisprioriteedid, on vajalik tingimus ühendusele rahastamistaotlusega esitatud ettepanekute tunnustamiseks. Kõik meetmed ja tegevused peavad põhinema asjassepuutuvatele piirkondadele või territooriumidele mõeldud kõnealusel ühisprogrammeerimisel ja tooma välja nende meetmete või tegevuste lisatava väärtuse.
  Programmi rakendamiseks valitud tegevused peavad samuti olema selgelt piiriülese/rahvusvahelise iseloomuga. See tähendab, et need tegevused on sobivad ainult juhul, kui need on valitud ja arendatud ühiselt kas kahes või rohkemas liikmesriigis või kolmandates riikides või ühes liikmesriigis, juhul kui on võimalik näidata, et tegevusel on märkimisväärne mõju teistele liikmesriikidele või kolmandatele riikidele.
  Programmi rakendamiseks tuleb arvestada struktuurifondide ja ühenduse seadusandluse ning poliitika üldjuhendeid. See tähendab, et eelistatakse eriti tegevusi, mis aitavad luua uusi töökohti, arendada asjassepuutuvate piirkondade konkurentsivõimet, arendada ja tutvustada jätkusuutlikku arenduspoliitikat ja edendada võrdseid võimalusi meestele ja naistele. Kõik tegevused peavad olema kooskõlas ühenduse konkurentsireeglitega ja konkreetsemalt riigitoetuse reeglitega. |
| --- | --- | --- |

7.

Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks on vastavalt INTERREG III algatusele loodud koostöö arendamiseks järgnevad juhtprintsiibid:

—

Ühine piiriülene/rahvusvaheline strateegia ja arendusprogramm

Ühise strateegia ja programmi areng, mis määrab ühisprioriteedid, on vajalik tingimus ühendusele rahastamistaotlusega esitatud ettepanekute tunnustamiseks. Kõik meetmed ja tegevused peavad põhinema asjassepuutuvatele piirkondadele või territooriumidele mõeldud kõnealusel ühisprogrammeerimisel ja tooma välja nende meetmete või tegevuste lisatava väärtuse.

Programmi rakendamiseks valitud tegevused peavad samuti olema selgelt piiriülese/rahvusvahelise iseloomuga. See tähendab, et need tegevused on sobivad ainult juhul, kui need on valitud ja arendatud ühiselt kas kahes või rohkemas liikmesriigis või kolmandates riikides või ühes liikmesriigis, juhul kui on võimalik näidata, et tegevusel on märkimisväärne mõju teistele liikmesriikidele või kolmandatele riikidele.

Programmi rakendamiseks tuleb arvestada struktuurifondide ja ühenduse seadusandluse ning poliitika üldjuhendeid. See tähendab, et eelistatakse eriti tegevusi, mis aitavad luua uusi töökohti, arendada asjassepuutuvate piirkondade konkurentsivõimet, arendada ja tutvustada jätkusuutlikku arenduspoliitikat ja edendada võrdseid võimalusi meestele ja naistele. Kõik tegevused peavad olema kooskõlas ühenduse konkurentsireeglitega ja konkreetsemalt riigitoetuse reeglitega.

| — | Partnerlus ja “põhi üles” lähenemine
  Tuleb arendada laiaulatuslikku partnerlust, sealhulgas mitte ainult partnerlust riiklike, piirkondlike ja kohalike võimude vahel, vaid ka majanduslikku ja sotsiaalset partnerlust ning partnerlust muude vastavate organisatsioonidega (mittevalitsusorganisatsioonid, akadeemilise sfääri esindajad jm), nagu sätestatud üldmääruse artiklis 8. Mis puutub konkreetselt komisjoni, siis tema vastutusala on kõnealuse partnerluse arendamine algusest ühisstrateegia viimistletud faasist tegevuste arendamiseni. Läbipaistvat avalikustamise faasi järgides peavad tegevused võimaldama avalikke ja eraosalejate osalemise suurimat võimalikku määra. |
| --- | --- |

—

Partnerlus ja “põhi üles” lähenemine

Tuleb arendada laiaulatuslikku partnerlust, sealhulgas mitte ainult partnerlust riiklike, piirkondlike ja kohalike võimude vahel, vaid ka majanduslikku ja sotsiaalset partnerlust ning partnerlust muude vastavate organisatsioonidega (mittevalitsusorganisatsioonid, akadeemilise sfääri esindajad jm), nagu sätestatud üldmääruse artiklis 8. Mis puutub konkreetselt komisjoni, siis tema vastutusala on kõnealuse partnerluse arendamine algusest ühisstrateegia viimistletud faasist tegevuste arendamiseni. Läbipaistvat avalikustamise faasi järgides peavad tegevused võimaldama avalikke ja eraosalejate osalemise suurimat võimalikku määra.

| — | Täiendus struktuurifondide “põhivooluga”
  Programmeerimine peab olema täiendav meetmetele, mida edendatakse vastavalt struktuurifondide 1, 2, ja 3 eesmärgile, konkreetsemalt, mis puutub infrastruktuuri, ja muudele ühenduse algatustele. Veel enam, tegevused peavad aset leidma struktuurifondide tegevusulatuses ja rahuldama kulutuste sobivuse reeglid. |
| --- | --- |

—

Täiendus struktuurifondide “põhivooluga”

Programmeerimine peab olema täiendav meetmetele, mida edendatakse vastavalt struktuurifondide 1, 2, ja 3 eesmärgile, konkreetsemalt, mis puutub infrastruktuuri, ja muudele ühenduse algatustele. Veel enam, tegevused peavad aset leidma struktuurifondide tegevusulatuses ja rahuldama kulutuste sobivuse reeglid.

| — | Integreeritum lähenemine ühenduse algatuste teostamisele
  Euroopa Regionaalarengu Fondil on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1783/1999 artikli 3 lõikele 2, mis puudutab Euroopa Regionaalarengu Fondi (5) (edaspidi “ERDF määrus”), lubatud teostada INTERREG III algatust, rahastades maaelu arengumeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi sobivusele vastavalt, inimressursside arengumeetmeid Euroopa Sotsiaalfondi sobivusele vastavalt ja kalandusstruktuuride reguleerimist Kalanduse Arendusrahastu sobivusele vastavalt. Kõnealust võimalust tuleks kasutada ühenduse abist kasusaavate meetmete ja tegevuste kooskõlastamise ja integratsiooni arendamiseks. |
| --- | --- |

—

Integreeritum lähenemine ühenduse algatuste teostamisele

Euroopa Regionaalarengu Fondil on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1783/1999 artikli 3 lõikele 2, mis puudutab Euroopa Regionaalarengu Fondi (5) (edaspidi “ERDF määrus”), lubatud teostada INTERREG III algatust, rahastades maaelu arengumeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi sobivusele vastavalt, inimressursside arengumeetmeid Euroopa Sotsiaalfondi sobivusele vastavalt ja kalandusstruktuuride reguleerimist Kalanduse Arendusrahastu sobivusele vastavalt. Kõnealust võimalust tuleks kasutada ühenduse abist kasusaavate meetmete ja tegevuste kooskõlastamise ja integratsiooni arendamiseks.

| — | INTERREG III ja ühenduse välise poliitika vahendite efektiivne kooskõlastus, eriti laienemist arvestades
  INTERREG III teostamine peab tagama sidususe ja sünkronisatsiooni muude asjassepuutuvate rahaliste vahenditega. Ühenduse raames ettevõetavaid tegevusi rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond, samas kui väljaspool ühendust ettevõetavaid tegevusi rahastatakse muudest ühenduse rahastamisvahenditest nagu PHARE, ISPA, TACIS, MEDA, CARDS, EDF või muudest välispoliitika mõõdetega programmidest, nagu kohane.
  Komisjoni 1. juuli 2003. aasta teatis “Sillutades teed uuele naabrusvahendile” (6) (edaspidi “naabrusteatis”) kavatseb naabrusprogramme 2004—2006. aastaks tutvustades arendada kooskõla INTERREG III ja ühenduse välise poliitika vahendite vahel. Teatis on järelkaja teatisele “Laiem Euroopa – Naabrus: Uus suheteraamistik meie ida- ja lõunanaabritega”. (7) |
| --- | --- |

—

INTERREG III ja ühenduse välise poliitika vahendite efektiivne kooskõlastus, eriti laienemist arvestades

INTERREG III teostamine peab tagama sidususe ja sünkronisatsiooni muude asjassepuutuvate rahaliste vahenditega. Ühenduse raames ettevõetavaid tegevusi rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond, samas kui väljaspool ühendust ettevõetavaid tegevusi rahastatakse muudest ühenduse rahastamisvahenditest nagu PHARE, ISPA, TACIS, MEDA, CARDS, EDF või muudest välispoliitika mõõdetega programmidest, nagu kohane.

Komisjoni 1. juuli 2003. aasta teatis “Sillutades teed uuele naabrusvahendile” (6) (edaspidi “naabrusteatis”) kavatseb naabrusprogramme 2004—2006. aastaks tutvustades arendada kooskõla INTERREG III ja ühenduse välise poliitika vahendite vahel. Teatis on järelkaja teatisele “Laiem Euroopa – Naabrus: Uus suheteraamistik meie ida- ja lõunanaabritega”. (7)

| 8. | Kooskõlastamine kõnealuste põhimõtete alusel nõuab täielikult ühendatud struktuure, et valmistada ette programme, kaasata asjassepuutuvad osapooled, valida tegevusi, juhtida kõike seda ja kooskõlastada ning järgida programmide teostamist ja, kus kohane, ühendatud mehhanisme meetmete ja tegevuste juhtimiseks. Igal juhul on INTERREG III ja naabrusprogrammi lähenemise tulemuseks märkimisväärne kasu olukorrale programmeerimisperioodile 1994—1999 vastavalt. Partnerid peavad üksikasjalikult formuleerima täpsed tingimused, korraldused ja ressursid, et tutvustada ja teostada struktuure, mille tegevuskulusid võivad programmid rahastada.
  Kõnealuses kontekstis võivad pädevad võimud kaalutleda, kas on võimalik asutada Euroopa Majandushuviühingud (EEIGs). (8) |
| --- | --- |

8.

Kooskõlastamine kõnealuste põhimõtete alusel nõuab täielikult ühendatud struktuure, et valmistada ette programme, kaasata asjassepuutuvad osapooled, valida tegevusi, juhtida kõike seda ja kooskõlastada ning järgida programmide teostamist ja, kus kohane, ühendatud mehhanisme meetmete ja tegevuste juhtimiseks. Igal juhul on INTERREG III ja naabrusprogrammi lähenemise tulemuseks märkimisväärne kasu olukorrale programmeerimisperioodile 1994—1999 vastavalt. Partnerid peavad üksikasjalikult formuleerima täpsed tingimused, korraldused ja ressursid, et tutvustada ja teostada struktuure, mille tegevuskulusid võivad programmid rahastada.

Kõnealuses kontekstis võivad pädevad võimud kaalutleda, kas on võimalik asutada Euroopa Majandushuviühingud (EEIGs). (8)

II.   PIIRIÜLENE KOOSTÖÖ (TEGEVUSSUUND A)

| 9. | Eesmärk: Piiriülene koostöö naabervõimude vahel on kavandatud, et arendada piiriüleseid majandus- ja sotsiaalseid keskusi ühendatud strateegiate kaudu jätkusuutlikuks territoriaalseks arenguks. |
| --- | --- |

9.

Eesmärk: Piiriülene koostöö naabervõimude vahel on kavandatud, et arendada piiriüleseid majandus- ja sotsiaalseid keskusi ühendatud strateegiate kaudu jätkusuutlikuks territoriaalseks arenguks.

| 10. | Sobivad piirkonnad: Piiriülese koostöö eesmärgil hõlmavad lubatud piirkonnad:






  — | kõiki piirkondi piki ühenduse sise- ja välismaismaapiire, mis on piiritletud Euroopa Territoriaalüksuste Statistilise Nomenklatuuri III administratiivtasemel (NUTS III) vastavalt I lisas loetletule, |
| --- | --- | --- |

10.

Sobivad piirkonnad: Piiriülese koostöö eesmärgil hõlmavad lubatud piirkonnad:

—

kõiki piirkondi piki ühenduse sise- ja välismaismaapiire, mis on piiritletud Euroopa Territoriaalüksuste Statistilise Nomenklatuuri III administratiivtasemel (NUTS III) vastavalt I lisas loetletule,

| — | teatavaid merepiirkondi, mis on piiritletud Euroopa Territoriaalüksuste Statistilise Nomenklatuuri III administratiivtasemel (NUTS III) vastavalt I lisas loetletule. |
| --- | --- |

—

teatavaid merepiirkondi, mis on piiritletud Euroopa Territoriaalüksuste Statistilise Nomenklatuuri III administratiivtasemel (NUTS III) vastavalt I lisas loetletule.

Erijuhtudel võib rahastada ka meetmeid NUTS III piirkondades, mis külgnevad kõnealuste eespool viidatud NUTS III tasandil piirkondadega või selliste piirkondadega ümbritsetud piirkondades, tingimusel et need ei ületa aruandmisel rohkem kui 20 % asjassepuutuva programmi täielikest kuludest. Kõnealust paindlikkust kasutatavad piirkonnad tuleb kavandada asjaomasesse ühenduse algatuse programmi.

| 11. | Prioriteetvaldkonnad: Kõnealune tegevussuund puudutab peamiselt järgnevaid valdkondi:






  — | edendada linnaelu, maaelu ja rannikuelu arengut, |
| --- | --- | --- |

11.

Prioriteetvaldkonnad: Kõnealune tegevussuund puudutab peamiselt järgnevaid valdkondi:

—

edendada linnaelu, maaelu ja rannikuelu arengut,

| — | julgustada ettevõtlust ja väikeste firmade arengut (sealhulgas turismisektorifirmad) ja kohalikke tööhõivealgatusi, |
| --- | --- |

—

julgustada ettevõtlust ja väikeste firmade arengut (sealhulgas turismisektorifirmad) ja kohalikke tööhõivealgatusi,

| — | edendada tööturu ja sotsiaalse kaasamise integratsiooni, |
| --- | --- |

—

edendada tööturu ja sotsiaalse kaasamise integratsiooni,

| — | jagada inimressursse ja abivahendeid teadustööks, tehnoloogiliseks arenguks, hariduseks, kultuuriks, kommunikatsioonideks ja tervishoiuks, et tõsta produktiivsust ja aidata luua jätkusuutlikke töökohti, |
| --- | --- |

—

jagada inimressursse ja abivahendeid teadustööks, tehnoloogiliseks arenguks, hariduseks, kultuuriks, kommunikatsioonideks ja tervishoiuks, et tõsta produktiivsust ja aidata luua jätkusuutlikke töökohti,

| — | julgustada keskkonnakaitset (kohalikku, globaalset), energiatootlikkuse kasvu ja taastuvate energiaallikate edendamist, |
| --- | --- |

—

julgustada keskkonnakaitset (kohalikku, globaalset), energiatootlikkuse kasvu ja taastuvate energiaallikate edendamist,

| — | arendada transporti (konkreetsemalt meetmeid keskkonnasõbralikumate transpordivormide teostamiseks), teabe- ja kommunikatsioonivõrgustikke ja -teenuseid ning vee- ja energiasüsteeme, |
| --- | --- |

—

arendada transporti (konkreetsemalt meetmeid keskkonnasõbralikumate transpordivormide teostamiseks), teabe- ja kommunikatsioonivõrgustikke ja -teenuseid ning vee- ja energiasüsteeme,

| — | arendada koostööd õiguslikes ja administratiivsetes sfäärides, et edendada majandusarengut ja sotsiaalset sidusust, |
| --- | --- |

—

arendada koostööd õiguslikes ja administratiivsetes sfäärides, et edendada majandusarengut ja sotsiaalset sidusust,

| — | kasvatada inimpotentsiaali ja institutsioonilist potentsiaali piiriüleseks koostööks, et arendada majandusarengut ja sotsiaalset sidusust. |
| --- | --- |

—

kasvatada inimpotentsiaali ja institutsioonilist potentsiaali piiriüleseks koostööks, et arendada majandusarengut ja sotsiaalset sidusust.

Kõnealune loend ei ole ammendav. Abiks on II lisas määratud valdkonnad. Siiski tuleb rahanduslikud ressursid koondada piiratud hulgale valdkondadele ja meetmetele. Konkreetsemalt, infrastruktuuriinvesteeringud tuleks koondada nii kaugele kui praktiline kohe piiridega külgnevatesse NUTS III taseme administratiivsetesse piirkondadesse. Siiski saab vastavalt punktile 10 juhul, kui hõredalt asustatud piirkondades on märgatav areng takerdumine infrastruktuuri puudumise tõttu, kõnealuse infrastruktuuri arendamist kaaluda ka piirkonnas, mis ulatub üle rangelt defineeritud NUTS III taseme, määrani, et kõnealuse infrastruktuuri põhieesmärk on seotud I lisas osutatud NUTS III piirkondade arenguga.

III.   RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ (TEGEVUSSUUND B)

| 12. | Eesmärk: Riiklike, piirkondlike ja kohalike võimude rahvusvahelise koostöö eesmärk on edendada territoriaalse integreerumise suuremat määra üle kogu Euroopa piirkondade suuremate rühmituste eesmärgiga saavutada jätkusuutlik, harmooniline ja tasakaalustatud areng ühenduses ja parem territoriaalne integratsioon kandidaatriikide ja naaberriikidega. |
| --- | --- |

12.

Eesmärk: Riiklike, piirkondlike ja kohalike võimude rahvusvahelise koostöö eesmärk on edendada territoriaalse integreerumise suuremat määra üle kogu Euroopa piirkondade suuremate rühmituste eesmärgiga saavutada jätkusuutlik, harmooniline ja tasakaalustatud areng ühenduses ja parem territoriaalne integratsioon kandidaatriikide ja naaberriikidega.

| 13. | Sobivad piirkonnad: Rahvusvahelise koostöö eesmärgil on pakutud sobivad piirkonnad moodustatud III lisas osutatud piirkondade rühmitustest.
  Kõnealused rühmitused põhinevad piirkondadel, mis on juba hõlmatud INTERREG II C programmide ja artikli 10 piloottegevustega, mis puudutavad ruumilist planeerimist ja mis on kohandatud arvestama kaasaegset kogemust. Kõnealuse põhjal võivad liikmesriigid ja nende piirkonnad esitada õigeaegselt komisjonile kõnealuste rühmituste muutuste õigustatud nõudmised. Erilist tähelepanu pööratakse ühenduse välispiiridele, arvestades konkreetsemalt laienemist, koostööd, mis puutub ühenduse kaugeimatesse piirkondadesse, koostöö suurendamist Aadria mere ja Lõuna-Balti mere piirkondadega ja saarepiirkondadesse puutuvat koostööd. Järelikult peaksid esitatud muutused taotlema ühenduse Aadria ja Balkani piirkondade koostöö suurendamist ühenduse väliste Balkani piirkondadega. Erilist tähelepanu pööratakse neljale rahvusvahelisele piirkonnale, rakendades naaberdimensiooni. |
| --- | --- |

13.

Sobivad piirkonnad: Rahvusvahelise koostöö eesmärgil on pakutud sobivad piirkonnad moodustatud III lisas osutatud piirkondade rühmitustest.

Kõnealused rühmitused põhinevad piirkondadel, mis on juba hõlmatud INTERREG II C programmide ja artikli 10 piloottegevustega, mis puudutavad ruumilist planeerimist ja mis on kohandatud arvestama kaasaegset kogemust. Kõnealuse põhjal võivad liikmesriigid ja nende piirkonnad esitada õigeaegselt komisjonile kõnealuste rühmituste muutuste õigustatud nõudmised. Erilist tähelepanu pööratakse ühenduse välispiiridele, arvestades konkreetsemalt laienemist, koostööd, mis puutub ühenduse kaugeimatesse piirkondadesse, koostöö suurendamist Aadria mere ja Lõuna-Balti mere piirkondadega ja saarepiirkondadesse puutuvat koostööd. Järelikult peaksid esitatud muutused taotlema ühenduse Aadria ja Balkani piirkondade koostöö suurendamist ühenduse väliste Balkani piirkondadega. Erilist tähelepanu pööratakse neljale rahvusvahelisele piirkonnale, rakendades naaberdimensiooni.

| 14. | Prioriteetvaldkonnad: Rahvusvahelised koostööettepanekud tuleks rajada INTERREG II C kogemusele ja arvestada ühenduse poliitika prioriteete nagu üleeuroopalised transpordivõrkude rajamine ja ühenduse soovitusi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ESDP) arenguks. Samas on asjaga seotud piirkondade piiratud rahandusressursse ja tohutut suurust teades tähtis hoiduda pingutuste hajumisest ja taotleda nende tugevat fokuseerimist. Toetust võib taotleda eesmärgil:






  — | välja töötada tegevuslikud ruumilised arengustrateegiad rahvusvahelisel skaalal, sealhulgas koostöö linnade vahel ning linna- ja maapiirkodade vahel, eesmärgiga edendada polütsentrilist ja jätkusuutlikku arengut, |
| --- | --- | --- |

14.

Prioriteetvaldkonnad: Rahvusvahelised koostööettepanekud tuleks rajada INTERREG II C kogemusele ja arvestada ühenduse poliitika prioriteete nagu üleeuroopalised transpordivõrkude rajamine ja ühenduse soovitusi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ESDP) arenguks. Samas on asjaga seotud piirkondade piiratud rahandusressursse ja tohutut suurust teades tähtis hoiduda pingutuste hajumisest ja taotleda nende tugevat fokuseerimist. Toetust võib taotleda eesmärgil:

—

välja töötada tegevuslikud ruumilised arengustrateegiad rahvusvahelisel skaalal, sealhulgas koostöö linnade vahel ning linna- ja maapiirkodade vahel, eesmärgiga edendada polütsentrilist ja jätkusuutlikku arengut,

| — | edendada tõhusaid ja jätkusuutlikke transpordisüsteeme ja arendatud juurdepääsu infoühiskonnale, |
| --- | --- |

—

edendada tõhusaid ja jätkusuutlikke transpordisüsteeme ja arendatud juurdepääsu infoühiskonnale,

| — | edendada keskkonda ja kultuuriväärtuste ning loodusvarade, eriti veeressursside, korralikku juhtimist, |
| --- | --- |

—

edendada keskkonda ja kultuuriväärtuste ning loodusvarade, eriti veeressursside, korralikku juhtimist,

| — | edendada integratsiooni merepiirkondade ja saarepiirkondade vahel, igaühte neist eriomase prioriteedi ja kohase rahaeralduse kaudu. Integratsiooni arendamine merepiirkondade ja saarepiirkondade vahel võib sisaldada kahepoolse koostöö tegevusi, |
| --- | --- |

—

edendada integratsiooni merepiirkondade ja saarepiirkondade vahel, igaühte neist eriomase prioriteedi ja kohase rahaeralduse kaudu. Integratsiooni arendamine merepiirkondade ja saarepiirkondade vahel võib sisaldada kahepoolse koostöö tegevusi,

| — | edendada kaugeimate piirkondade integreeritud koostööd. |
| --- | --- |

—

edendada kaugeimate piirkondade integreeritud koostööd.

Valitud meetmed peavad toetama altpoolt integreeritud territoriaalset lähenemist, mis vastab ühistele probleemidele ja võimalustele ning viib tõeliste kasudeni rahvusvahelise piirkonna jaoks. Eriti julgustatakse nii koostööd saarepiirkondade ja merepiirkondade vahel kui ka ühiste takistustega piirkondade, nagu mäevööndid, vahel. Tuleb identifitseerida ka infrastruktuuri investeeringute võtmepiirkonnad. Arvestada võib ainult rahvusvahelise mõjuga infrastruktuuri. Välja on arvatud kiirtee ja peamise maantee ehitus. Valitud tegevused peavad avaldama ka konkreetseid, nähtavaid ja uuenduslikke tulemusi. Üleujutusest või põuast tingitud probleemide puhul veeressursside juhtimisel võib kasutada INTERREG III rahastamist infrastruktuuri investeeringuteks.

| 15. | Kõige kaugemate piirkondade (Prantsusmaa ülemeredepartemangud, Kanaari saared, Assoorid ja Madeira) koostööprogrammid:






  — | edendavad paremat majanduslikku integratsiooni ja koostööd kõnealustes piirkondades ja nende ning muude liikmesriikide vahel, |
| --- | --- | --- |

15.

Kõige kaugemate piirkondade (Prantsusmaa ülemeredepartemangud, Kanaari saared, Assoorid ja Madeira) koostööprogrammid:

—

edendavad paremat majanduslikku integratsiooni ja koostööd kõnealustes piirkondades ja nende ning muude liikmesriikide vahel,

| — | arendavad ühendusi ja koostööd naabruses asuvate kolmandate riikidega (Kariibi meres, Ladina-Ameerikas, Atlandi ookeanis, Kirde-Aafrikas ja India ookeanis). |
| --- | --- |

—

arendavad ühendusi ja koostööd naabruses asuvate kolmandate riikidega (Kariibi meres, Ladina-Ameerikas, Atlandi ookeanis, Kirde-Aafrikas ja India ookeanis).

| 16. | Kõnealune prioriteetvaldkondade loend peaks moodustama kaasrahastatavad põhitegevused. Need tegevused on üksikasjalikumalt määratud IV lisas. |
| --- | --- |

16.

Kõnealune prioriteetvaldkondade loend peaks moodustama kaasrahastatavad põhitegevused. Need tegevused on üksikasjalikumalt määratud IV lisas.

IV.   RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ (TEGEVUSSUUND C)

| 17. | Eesmärk: Rahvusvaheline koostöö on kavandatud, et arendada piirkondliku koostöö ja sidususe poliitikat ning vahendeid võrgustiku kaudu, konkreetsemalt mahajäänud ja muudatusi kogevatele piirkondadele. |
| --- | --- |

17.

Eesmärk: Rahvusvaheline koostöö on kavandatud, et arendada piirkondliku koostöö ja sidususe poliitikat ning vahendeid võrgustiku kaudu, konkreetsemalt mahajäänud ja muudatusi kogevatele piirkondadele.

| 18. | Sobivad piirkonnad: Kogu ühendus. |
| --- | --- |

18.

Sobivad piirkonnad: Kogu ühendus.

| 19. | Prioriteetvaldkonnad:






  — | Kõnealune tegevussuund hõlmab koostöötegevusi, mis on seotud komisjoni poolt interregionaalse koostöö teatises määratletud eriomaste valdkondadega, sealhulgas teadustöö, tehnoloogiline areng ja väikse ning keskmise suurusega ettevõtted, infoühiskond, turism, kultuur ja tööhõive, ettevõtlus ja keskkond jne. |
| --- | --- | --- |

19.

Prioriteetvaldkonnad:

—

Kõnealune tegevussuund hõlmab koostöötegevusi, mis on seotud komisjoni poolt interregionaalse koostöö teatises määratletud eriomaste valdkondadega, sealhulgas teadustöö, tehnoloogiline areng ja väikse ning keskmise suurusega ettevõtted, infoühiskond, turism, kultuur ja tööhõive, ettevõtlus ja keskkond jne.

Erilist tähelepanu pööratakse saarepiirkondade ja kaugeimate piirkondade ja kandidaatriikide osalemisele mitmesugustes võrgustikes. Julgustatakse merepiirkondade vahelist koostööd, isegi kahepoolsel tasemel.

V.   INTERVENTSIOONIDE ETTEVALMISTUS, ESITLUS JA TUNNUSTAMINE

| 20. | Komisjoni iga liikmesriigi kohta rajatud tegevussuundade vaheliste paindlikkuspiiride määratlemiseks kavandatud rahaeralduste alusel (vaata VIII peatükk) liigendavad liikmesriigid rahastamise tegevussuuna järgi, piiri ja piirkonna järgi. Sellise teguviisiga tagavad liikmesriigid kohase rahastamistasakaalu mõlemal pool piiri, arvestades saadaval olevat rahastamist. |
| --- | --- |

20.

Komisjoni iga liikmesriigi kohta rajatud tegevussuundade vaheliste paindlikkuspiiride määratlemiseks kavandatud rahaeralduste alusel (vaata VIII peatükk) liigendavad liikmesriigid rahastamise tegevussuuna järgi, piiri ja piirkonna järgi. Sellise teguviisiga tagavad liikmesriigid kohase rahastamistasakaalu mõlemal pool piiri, arvestades saadaval olevat rahastamist.

| 21. | Ettepanekud valmistavad ette ühendatud piiriülesed komiteed või üleriigilised komiteed või muud asutused, mille on asutanud vastavad piirkondlikud/kohalikud võimud ja riiklikud võimud ja, kus kohane, mittevalitsuspartnerid.
  Ettepanekuid võib iga tegevussuuna jaoks eraldi esitleda. Siiski võivad programmid hõlmata kõiki kolme tegevussuunda A, B ja C, kui partnerid seda kohaseks peavad, kuigi prioriteedid, meetmed ja ühendatud struktuurid tuleb täpsustada iga tegevussuuna jaoks eraldi. |
| --- | --- |

21.

Ettepanekud valmistavad ette ühendatud piiriülesed komiteed või üleriigilised komiteed või muud asutused, mille on asutanud vastavad piirkondlikud/kohalikud võimud ja riiklikud võimud ja, kus kohane, mittevalitsuspartnerid.

Ettepanekuid võib iga tegevussuuna jaoks eraldi esitleda. Siiski võivad programmid hõlmata kõiki kolme tegevussuunda A, B ja C, kui partnerid seda kohaseks peavad, kuigi prioriteedid, meetmed ja ühendatud struktuurid tuleb täpsustada iga tegevussuuna jaoks eraldi.

| 22. | Piirkondlikud või kohalikud võimud koostavad piiriülest koostööd puudutavad programmid (tegevussuund A) sobivates piirkondades koostöös rahvusvaheliste võimudega, sõltuvalt iga liikmesriigi institutsionaalsest struktuurist ja vastavalt punktides 6—11 määratud põhimõtetele, prioriteetidele ja toimingutele.
  Üldiselt koostatakse iga piiri jaoks mõeldud programm “alaprogrammidega” igale piiriülesele piirkonnale, kus kohane. Korrakohaselt õigustatud juhtudel (nt väga pikad piirid; mitmete piiride lõikumispunktid; hästiarenenud olemaolevad koostööstruktuurid) koostatakse programm ühele piiriülesele piirkonnale ja programm võib hõlmata ühte või rohkemat piiri. |
| --- | --- |

22.

Piirkondlikud või kohalikud võimud koostavad piiriülest koostööd puudutavad programmid (tegevussuund A) sobivates piirkondades koostöös rahvusvaheliste võimudega, sõltuvalt iga liikmesriigi institutsionaalsest struktuurist ja vastavalt punktides 6—11 määratud põhimõtetele, prioriteetidele ja toimingutele.

Üldiselt koostatakse iga piiri jaoks mõeldud programm “alaprogrammidega” igale piiriülesele piirkonnale, kus kohane. Korrakohaselt õigustatud juhtudel (nt väga pikad piirid; mitmete piiride lõikumispunktid; hästiarenenud olemaolevad koostööstruktuurid) koostatakse programm ühele piiriülesele piirkonnale ja programm võib hõlmata ühte või rohkemat piiri.

| 23. | Rahvusvahelist koostööd hõlmavad programmid (tegevussuund B) koostavad riiklikud võimud (või muud liikmesriikide poolt määratud võimud) vastavalt punktides 6,7 ja 8 ja 12—16 määratud põhimõtetele, prioriteetidele ja toimingutele lähedases koostöös selle geograafilise piirkonna piirkondlike või kohalike võimudega, kus üleriigiline koostöö aset leiab. Omandatud kogemusi teades osalevad INTERREG II C alluvuses tegutsevad asutused ja tööparteid vastutavate võimude palvel ettevalmistustöös.
  Igale koostööpiirkonnale koostatakse punktis 13 määratu alusel üksik programm. |
| --- | --- |

23.

Rahvusvahelist koostööd hõlmavad programmid (tegevussuund B) koostavad riiklikud võimud (või muud liikmesriikide poolt määratud võimud) vastavalt punktides 6,7 ja 8 ja 12—16 määratud põhimõtetele, prioriteetidele ja toimingutele lähedases koostöös selle geograafilise piirkonna piirkondlike või kohalike võimudega, kus üleriigiline koostöö aset leiab. Omandatud kogemusi teades osalevad INTERREG II C alluvuses tegutsevad asutused ja tööparteid vastutavate võimude palvel ettevalmistustöös.

Igale koostööpiirkonnale koostatakse punktis 13 määratu alusel üksik programm.

| 24. | Tegevussuuna C programmide teostamist puudutavad tingimused on määratud interregionaalse koostöö teatises. |
| --- | --- |

24.

Tegevussuuna C programmide teostamist puudutavad tingimused on määratud interregionaalse koostöö teatises.

| 25. | Programmide sisu on sarnane üldmääruse artikli 19 lõikes 3 kirjeldatud üksiku programmeerimise dokumentidele, kohandatud täitma piiriülese, rahvusvahelise ja siseriikliku koostöö iseäralikke vajadusi ja -tingimusi ja programmid sisaldavad:






  — | ex ante hindamist vastavalt üldmääruse artikli 41 lõikele 2, mis analüüsib konkreetsemalt asjassepuutuva piirkonna koostöö tugevaid ja nõrku külgi ning oodatud mõju, sealhulgas keskkonnamõju (kohalikku, globaalset) ja, kus kohane, võrdseid võimalusi meestele ja naistele, ning koostööstruktuuride loomiseks tehtud arendusi; |
| --- | --- | --- |

25.

Programmide sisu on sarnane üldmääruse artikli 19 lõikes 3 kirjeldatud üksiku programmeerimise dokumentidele, kohandatud täitma piiriülese, rahvusvahelise ja siseriikliku koostöö iseäralikke vajadusi ja -tingimusi ja programmid sisaldavad:

—

ex ante hindamist vastavalt üldmääruse artikli 41 lõikele 2, mis analüüsib konkreetsemalt asjassepuutuva piirkonna koostöö tugevaid ja nõrku külgi ning oodatud mõju, sealhulgas keskkonnamõju (kohalikku, globaalset) ja, kus kohane, võrdseid võimalusi meestele ja naistele, ning koostööstruktuuride loomiseks tehtud arendusi;

| — | ühisprogrammeerimistoimingu aruannet (nt ühisprogrammeerimiskomitee), sealhulgas nõustamispartneritele tehtavaid kokkuleppeid; |
| --- | --- |

—

ühisprogrammeerimistoimingu aruannet (nt ühisprogrammeerimiskomitee), sealhulgas nõustamispartneritele tehtavaid kokkuleppeid;

| — | ühisstrateegia avalduse ja alaprogrammiga lõhestatud programmi hõlmatava geograafilise piirkonna arenguprioriteete, sealhulgas koguseliselt väljendatud eriomaseid eesmärke piirkondades, kus need viivad koguselise väljendumiseni ja kavandit, kuidas kõnealune strateegia ja kõnealused prioriteedid on arvestanud üldmääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud kavatsetud juhendeid; |
| --- | --- |

—

ühisstrateegia avalduse ja alaprogrammiga lõhestatud programmi hõlmatava geograafilise piirkonna arenguprioriteete, sealhulgas koguseliselt väljendatud eriomaseid eesmärke piirkondades, kus need viivad koguselise väljendumiseni ja kavandit, kuidas kõnealune strateegia ja kõnealused prioriteedid on arvestanud üldmääruse artikli 10 lõikes 3 osutatud kavatsetud juhendeid;

| — | kokkuvõtte kirjeldust, vajadusel A tegevussuuna alaprogrammi poolse, prioriteetide teostamiseks kavandatud meetmetest, sealhulgas lepingu artikli 87 toetusskeemidega kooskõlasoleku kontrollimiseks vajalikku teavet, nõutavate ettevalmistatavate meetmete laadi, programmi järgimist ja hindamist; |
| --- | --- |

—

kokkuvõtte kirjeldust, vajadusel A tegevussuuna alaprogrammi poolse, prioriteetide teostamiseks kavandatud meetmetest, sealhulgas lepingu artikli 87 toetusskeemidega kooskõlasoleku kontrollimiseks vajalikku teavet, nõutavate ettevalmistatavate meetmete laadi, programmi järgimist ja hindamist;

| — | kavandatud rahastamiskava, mis täpsustab iga prioriteeti ja iga aastat, vastavalt üldmääruse artiklitele 28 ja 29, nii Euroopa Regionaalarengu Fondi ja PHARE, TACISe, MEDA, CARDSi, Ühtekuuluvusfondi ja ISPA, Euroopa Investeerimispanga panuseks ette kujutatud rahaeralduse kui ka kõnealuste panustega seotud lubatud avaliku rahastamise või võrdse rahastamise ja hinnangulise erarahastamise täieliku hulga, igaks aastaks kavandatud Euroopa Regionaalarengu Fondi täieliku rahandusabi panuse, mis on vastav asjaomasele rahandusperspektiivile; |
| --- | --- |

—

kavandatud rahastamiskava, mis täpsustab iga prioriteeti ja iga aastat, vastavalt üldmääruse artiklitele 28 ja 29, nii Euroopa Regionaalarengu Fondi ja PHARE, TACISe, MEDA, CARDSi, Ühtekuuluvusfondi ja ISPA, Euroopa Investeerimispanga panuseks ette kujutatud rahaeralduse kui ka kõnealuste panustega seotud lubatud avaliku rahastamise või võrdse rahastamise ja hinnangulise erarahastamise täieliku hulga, igaks aastaks kavandatud Euroopa Regionaalarengu Fondi täieliku rahandusabi panuse, mis on vastav asjaomasele rahandusperspektiivile;

| — | programmi teostamise tingimused sisaldavad:






  — | pädevate võimude määramist, mis osalevad eriomaste kokkulepete alusel asutatud ja riiklikku seadusandlust arvestavas koostöö ühisstruktuuride programmis, mis on vastutav järgmiste funktsioonide eest:






  — | korraldusasutust üldmääruse artikli 9 punkti n ja artikli 34 tähenduse piires, |
| --- | --- | --- | --- |

—

programmi teostamise tingimused sisaldavad:

—

pädevate võimude määramist, mis osalevad eriomaste kokkulepete alusel asutatud ja riiklikku seadusandlust arvestavas koostöö ühisstruktuuride programmis, mis on vastutav järgmiste funktsioonide eest:

—

korraldusasutust üldmääruse artikli 9 punkti n ja artikli 34 tähenduse piires,

| — | makseasutust üldmääruse artikli 9 punkti o ja artikli 32 tähenduse piires programmi tasemel ja vajadusel toetust maksvaid asutusi, |
| --- | --- |

—

makseasutust üldmääruse artikli 9 punkti o ja artikli 32 tähenduse piires programmi tasemel ja vajadusel toetust maksvaid asutusi,

| — | ühendatud tehnilist sekretariaati programmi tegevuslikuks juhtimiseks, konkreetsemalt punktis 30 määratud ülesannete juhtimiseks väljaspool üldmääruse artiklis 34 määratud korraldusasutust seda kahjustamata.
  Kõnealused kolm funktsiooni (korraldusasutus, makseasutus ja ühendatud tehniline sekretariaat) võtavad enda peale kõnealused asutused kas koos või eraldi, arvestades INTERREG III teostamise iseärasusi, |
| --- | --- |

—

ühendatud tehnilist sekretariaati programmi tegevuslikuks juhtimiseks, konkreetsemalt punktis 30 määratud ülesannete juhtimiseks väljaspool üldmääruse artiklis 34 määratud korraldusasutust seda kahjustamata.

Kõnealused kolm funktsiooni (korraldusasutus, makseasutus ja ühendatud tehniline sekretariaat) võtavad enda peale kõnealused asutused kas koos või eraldi, arvestades INTERREG III teostamise iseärasusi,

| — | seirekomisjoni kogu programmile üldmääruse artiklile 35 vastavalt (vaata punkt 28) ja juhtkomiteed (või, kus kohane, mitu nendest) (vaata punkt 29); |
| --- | --- |

—

seirekomisjoni kogu programmile üldmääruse artiklile 35 vastavalt (vaata punkt 28) ja juhtkomiteed (või, kus kohane, mitu nendest) (vaata punkt 29);

| — | programmi juhtimise korralduste kirjeldust, sealhulgas läbipaistvat avalikkuse faasi puudutavate korralduste kirjeldust, mis võimaldab kõige ulatuslikumat võimalikku avalikku ja erasektori osalejate määra, ja mehhanismide kirjeldust ettepanekute üleskutsete algatamiseks ja tegevuste ühisvalikuks ning juhtkomitee rolli kirjeldust (vaata punkt 29) ja mitmesuguste rahandusvastutuste ja rahanduskontrolli vastutuste kirjeldust, vastavalt üldmääruse artiklitele 38 ja 39; kõnealune kirjeldus sisaldab, kus kohane, globaalse abiraha kasutamist vastavalt punkti 26 tingimustele; |
| --- | --- |

—

programmi juhtimise korralduste kirjeldust, sealhulgas läbipaistvat avalikkuse faasi puudutavate korralduste kirjeldust, mis võimaldab kõige ulatuslikumat võimalikku avalikku ja erasektori osalejate määra, ja mehhanismide kirjeldust ettepanekute üleskutsete algatamiseks ja tegevuste ühisvalikuks ning juhtkomitee rolli kirjeldust (vaata punkt 29) ja mitmesuguste rahandusvastutuste ja rahanduskontrolli vastutuste kirjeldust, vastavalt üldmääruse artiklitele 38 ja 39; kõnealune kirjeldus sisaldab, kus kohane, globaalse abiraha kasutamist vastavalt punkti 26 tingimustele;

| — | ühisseiresüsteemide ja ühishindamissüsteemide kirjeldust, sealhulgas seirekomisjoni roll (vaata punkt 28); vastavalt üldmääruse artikli 36 lõikele 1 arvestavad pädevad võimud andmeseirekogumi seireindikaatorite määratlemise metodoloogiat ja hindamiste ettevalmistamise metodoloogiat; |
| --- | --- |

—

ühisseiresüsteemide ja ühishindamissüsteemide kirjeldust, sealhulgas seirekomisjoni roll (vaata punkt 28); vastavalt üldmääruse artikli 36 lõikele 1 arvestavad pädevad võimud andmeseirekogumi seireindikaatorite määratlemise metodoloogiat ja hindamiste ettevalmistamise metodoloogiat;

| — | rahandusjuhtimissüsteemi mõistet, mis võimaldab ülekannet Euroopa Regionaalarengu Fondist (ja eelistatavalt ka tunnustatud riiklikest kaasrahastamiskokkulepetest) üksikule kontole iga programmi jaoks ja kõnealuse rahastamise kiiret ja läbipaistvat edastamist lõplikele kasusaajatele. Kõnealusel eesmärgil võivad ühendatud kokkulepped sisaldada nii programmis osalevate riikide erinevate võimude vahel sõlmitud kokkuleppe allkirja kui ka kohustust mitmesugustele partneritele, projektitasandil võivad programmis osalevad erinevad riigid allkirjastada ka oma vastastikuste rahanduslike ja õiguslike vastutuste kokkuleppe; |
| --- | --- |

—

rahandusjuhtimissüsteemi mõistet, mis võimaldab ülekannet Euroopa Regionaalarengu Fondist (ja eelistatavalt ka tunnustatud riiklikest kaasrahastamiskokkulepetest) üksikule kontole iga programmi jaoks ja kõnealuse rahastamise kiiret ja läbipaistvat edastamist lõplikele kasusaajatele. Kõnealusel eesmärgil võivad ühendatud kokkulepped sisaldada nii programmis osalevate riikide erinevate võimude vahel sõlmitud kokkuleppe allkirja kui ka kohustust mitmesugustele partneritele, projektitasandil võivad programmis osalevad erinevad riigid allkirjastada ka oma vastastikuste rahanduslike ja õiguslike vastutuste kokkuleppe;

| — | programmi kontrollimise eriomaste kokkulepete ja toimingute kirjeldust, mis määrab mitmesugused rahanduslikud vastutused ja rahandusliku kontrolli vastutused vastavalt üldmääruse artiklitele 38 ja 39; |
| --- | --- |

—

programmi kontrollimise eriomaste kokkulepete ja toimingute kirjeldust, mis määrab mitmesugused rahanduslikud vastutused ja rahandusliku kontrolli vastutused vastavalt üldmääruse artiklitele 38 ja 39;

| — | teave ettevalmistust, seiret ja hindamist abistamiseks nõutavatest ressurssidest. |
| --- | --- |

—

teave ettevalmistust, seiret ja hindamist abistamiseks nõutavatest ressurssidest.

| 26. | Asjassepuutuvate liikmesriikide määratud võimud esitavad kõnealusel viisil koostatud programmid komisjonile kõnealuste liikmesriikide kokkuleppel.
  Juhul, kui komisjon kiidab iga programmi heaks, garanteerib selline tunnustamine üksiku panuse Euroopa Regionaalarengu Fondilt ilma liikmesriigi rahandusliku selgitava analüüsita. Komisjon võib kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega määrata ka globaalse abiraha tervele programmile või osale programmist. |
| --- | --- |

26.

Asjassepuutuvate liikmesriikide määratud võimud esitavad kõnealusel viisil koostatud programmid komisjonile kõnealuste liikmesriikide kokkuleppel.

Juhul, kui komisjon kiidab iga programmi heaks, garanteerib selline tunnustamine üksiku panuse Euroopa Regionaalarengu Fondilt ilma liikmesriigi rahandusliku selgitava analüüsita. Komisjon võib kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega määrata ka globaalse abiraha tervele programmile või osale programmist.

| 27. | Iga programmi täiendatakse täiendprogrammiga üldmääruse artikli 9 punktis m ja kirjeldatud artikli 18 lõikes 3 määratu alusel.
  Kõnealune programmitäiendus saadetakse komisjonile mitte hiljem kui kolm kuud pärast komisjoni-poolset programmi tunnustamisotsust. Programmitäiendus valmistatakse ette vastavalt samadele koostöö- ja partnerluskokkulepetele, millega juhitakse programmi. |
| --- | --- |

27.

Iga programmi täiendatakse täiendprogrammiga üldmääruse artikli 9 punktis m ja kirjeldatud artikli 18 lõikes 3 määratu alusel.

Kõnealune programmitäiendus saadetakse komisjonile mitte hiljem kui kolm kuud pärast komisjoni-poolset programmi tunnustamisotsust. Programmitäiendus valmistatakse ette vastavalt samadele koostöö- ja partnerluskokkulepetele, millega juhitakse programmi.

VI.   INTERVENTSIOONIDE SEIRE, TEOSTUS JA HINDAMINE

| 28. | Programmi järgib programmi seirekomisjon vastavalt üldmääruse artiklile 35. Vähemalt üks kord aastas koguneva komitee peamise ülesanded on:






  — | kinnitada või tunnustada programmitäiendus, |
| --- | --- | --- |

28.

Programmi järgib programmi seirekomisjon vastavalt üldmääruse artiklile 35. Vähemalt üks kord aastas koguneva komitee peamise ülesanded on:

—

kinnitada või tunnustada programmitäiendus,

| — | rajada vastavalt üldmääruse artiklile 15 tegevuste valimisel kasutatavad kriteeriumid eesmärgiga määratleda tegevuste piiriülene või rahvusvaheline iseloom või huvi, |
| --- | --- |

—

rajada vastavalt üldmääruse artiklile 15 tegevuste valimisel kasutatavad kriteeriumid eesmärgiga määratleda tegevuste piiriülene või rahvusvaheline iseloom või huvi,

| — | teha hilisemaid täiendusi programmile või programmi täiendusele, |
| --- | --- |

—

teha hilisemaid täiendusi programmile või programmi täiendusele,

| — | järgida ja hinnata programmi tervikuna ja tunnustada ettepanekute üleskutsete etalontingimused. |
| --- | --- |

—

järgida ja hinnata programmi tervikuna ja tunnustada ettepanekute üleskutsete etalontingimused.

Seirekomisjon koosneb piirkondlike ja kohalike võimude ning riiklike võimude esindajatest, kui viimased nii soovivad. Majanduslike ja sotsiaalpartnerite ja mittevalitsusorganisatsioonide osalemine on soovitatav ja teostatakse vastavalt üldmääruse artiklile 8. Komisjon ja, kus kohane, Euroopa Investeerimispank, osalevad seirekomisjoni töös nõustavas mahus.

| 29. | Ühistegevuste valikut ja nende teostamise koordineeritud seiret teostab üks või vajadusel mitu juhtkomiteed igale alaprogrammile organiseeritud tegevuste puhul. Kõnealune komitee moodustatakse samadel koostöö ja partnerluse põhimõtetel kui seirekomisjon. Euroopa Komisjon võib osaleda kui vaatleja.
  Valikuliselt võib juhtkomitee ülesandeid teostada seirekomisjon, tegutsedes sellisel puhul ka juhtkomiteena. |
| --- | --- |

29.

Ühistegevuste valikut ja nende teostamise koordineeritud seiret teostab üks või vajadusel mitu juhtkomiteed igale alaprogrammile organiseeritud tegevuste puhul. Kõnealune komitee moodustatakse samadel koostöö ja partnerluse põhimõtetel kui seirekomisjon. Euroopa Komisjon võib osaleda kui vaatleja.

Valikuliselt võib juhtkomitee ülesandeid teostada seirekomisjon, tegutsedes sellisel puhul ka juhtkomiteena.

| 30 | Korraldusasutust abistab ülesannete täitmisel ühendatud tehniline sekretariaat juhul, kui korraldusasutus ei võta enda peale sekretariaadi funktsiooni.
  Korraldusasutus vastutab lisaks oma vastutusaladele vastavalt üldmääruse artiklile 34 (vaata punkt 25) ka seirekomisjoni ja juhtkomitee vastuvõetavate otsuste eest. Konkreetsemalt, korraldusasutus tunnustab, vaatleb ja annab eelhinnangu esitatud rahastamistegevusteks või koordineerib selliseid ülesandeid. Korraldusasutus koordineerib ka nõutavalt määratud võimude või asutuste tööd, et teostada mitmesuguseid alaprogramme ja meetmeid. |
| --- | --- |

30

Korraldusasutust abistab ülesannete täitmisel ühendatud tehniline sekretariaat juhul, kui korraldusasutus ei võta enda peale sekretariaadi funktsiooni.

Korraldusasutus vastutab lisaks oma vastutusaladele vastavalt üldmääruse artiklile 34 (vaata punkt 25) ka seirekomisjoni ja juhtkomitee vastuvõetavate otsuste eest. Konkreetsemalt, korraldusasutus tunnustab, vaatleb ja annab eelhinnangu esitatud rahastamistegevusteks või koordineerib selliseid ülesandeid. Korraldusasutus koordineerib ka nõutavalt määratud võimude või asutuste tööd, et teostada mitmesuguseid alaprogramme ja meetmeid.

| 31. | Euroopa Regionaalarengu Fondi toetus makstakse üksikule pangakontole makseasutuse või korraldusasutuse nimel (juhul, kui korraldusasutus on samas ka makseasutus). Otsuste alusel, mis puudutavad juhtkomitee või juhtkomiteena käituva seirekomisjonide projektide valikut, maksab makseasutus toetuse kõnealusele Euroopa Regionaalarengu Fondi osalejale kooskõlas üldmääruse artikli 32 lõike 1 viimase alalõiguga lõplikule kasusaajale või, nagu kohane, mitmesuguseid alaprogramme ja meetmeid teostama määratud võimudele või asutustele. Juhul, kui tegevused hõlmavad partnereid erinevates liikmesriikides, on lõplik kasusaaja tegevuse juhtiv partner, mis võtab enda peale rahandusjuhtimise ja mitmesuguste partnerite koordineerimise tegevuses. Kõnealune juhtiv partner kannab korraldusasutusele omast rahanduslikku ja õiguslikku vastutust. Juhtiv partner asutab kõnealuste partneritega, võimalikult kokkuleppe vormis, vastastikuse vastutuste jagamise. |
| --- | --- |

31.

Euroopa Regionaalarengu Fondi toetus makstakse üksikule pangakontole makseasutuse või korraldusasutuse nimel (juhul, kui korraldusasutus on samas ka makseasutus). Otsuste alusel, mis puudutavad juhtkomitee või juhtkomiteena käituva seirekomisjonide projektide valikut, maksab makseasutus toetuse kõnealusele Euroopa Regionaalarengu Fondi osalejale kooskõlas üldmääruse artikli 32 lõike 1 viimase alalõiguga lõplikule kasusaajale või, nagu kohane, mitmesuguseid alaprogramme ja meetmeid teostama määratud võimudele või asutustele. Juhul, kui tegevused hõlmavad partnereid erinevates liikmesriikides, on lõplik kasusaaja tegevuse juhtiv partner, mis võtab enda peale rahandusjuhtimise ja mitmesuguste partnerite koordineerimise tegevuses. Kõnealune juhtiv partner kannab korraldusasutusele omast rahanduslikku ja õiguslikku vastutust. Juhtiv partner asutab kõnealuste partneritega, võimalikult kokkuleppe vormis, vastastikuse vastutuste jagamise.

| 32. | Programmidele rakendatakse üldmääruse III peatükki (Fondide panused ja rahandusjuhtimine) ja seire, hindamise ja rahandusliku kontrolli sätteid, erandina artikkel 44. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 21 lõikele 4 võib programme redigeerida liikmesriigi või komisjoni algatusel kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega pärast kõnealuse määruse artiklis 42 osutatud vahehindamist. |
| --- | --- |

32.

Programmidele rakendatakse üldmääruse III peatükki (Fondide panused ja rahandusjuhtimine) ja seire, hindamise ja rahandusliku kontrolli sätteid, erandina artikkel 44. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 21 lõikele 4 võib programme redigeerida liikmesriigi või komisjoni algatusel kokkuleppel asjassepuutuvate liikmesriikidega pärast kõnealuse määruse artiklis 42 osutatud vahehindamist.

| 33. | [Kustutatud] |
| --- | --- |

33.

[Kustutatud]

VII.   KOOSTÖÖ EUROOPA REGIONAALARENGU FONDI, PHARE, TACISE, MEDA, CARDSI, EUROOPA ARENGUFONDI, SAPARDI JA ISPA VAHEL

| 34. | Üldmääruse artikli 20 lõike 2 eesmärkidel puudutab koordinatsioon Euroopa Regionaalarengu Fondile vastava abi ja muude INTERREG III algatuse rahastamisele kaasaaitavate instrumentide vahel geograafilist sobivust, mitme-aastast plaanipidamist, teostamismehhanismide ja tegevuste sobivust, seiret, hindamist ja kontrolli.
  Mis puutub kõnealuses peatükis kirjeldatud koostööprogrammidesse, jätkab punktis 8 märgitud ühisstruktuuride märkimisväärne areng seoses eelmise programmeerimisperioodi olukorraga teostumist, arvestades progressimäära, mis on saavutatud koostööga Euroopa Regionaalarengu Fondi ja muude rahanduslike vahendite vahel.
  Komisjon kohustub esitlema üldmääruse artikli 48 lõike 3 punkti b osutatud konsultatsioonikomiteele kord aastas raporti arengust, mis on saavutatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja muude rahanduslike vahendite vahelises koostöös. |
| --- | --- |

34.

Üldmääruse artikli 20 lõike 2 eesmärkidel puudutab koordinatsioon Euroopa Regionaalarengu Fondile vastava abi ja muude INTERREG III algatuse rahastamisele kaasaaitavate instrumentide vahel geograafilist sobivust, mitme-aastast plaanipidamist, teostamismehhanismide ja tegevuste sobivust, seiret, hindamist ja kontrolli.

Mis puutub kõnealuses peatükis kirjeldatud koostööprogrammidesse, jätkab punktis 8 märgitud ühisstruktuuride märkimisväärne areng seoses eelmise programmeerimisperioodi olukorraga teostumist, arvestades progressimäära, mis on saavutatud koostööga Euroopa Regionaalarengu Fondi ja muude rahanduslike vahendite vahel.

Komisjon kohustub esitlema üldmääruse artikli 48 lõike 3 punkti b osutatud konsultatsioonikomiteele kord aastas raporti arengust, mis on saavutatud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja muude rahanduslike vahendite vahelises koostöös.

| 34.a. | Naabrusteates tutvustas komisjon naabrusprogrammidele lähenemist aastatel 2004–2006. Naabrusprogrammid toetavad piiriülest ja rahvusvahelist koostööd mööda liidu välispiiri mittekandidaatriikidega ja rajavad olemasolevad või kavandatud INTERREG programmid ja struktuurid. Naabrusprogrammide rajamine teeb võimalikuks uute süsteemide määramise, mis võimaldavad ühisprojekti ettevalmistust, kaastööd ja valikutoiminguid, suurendades nõnda väljaspool piiri olevate kasusaajate kaasalöömist ja omandust. 23. oktoobril 2003 esitles komisjon naabrusprogrammide ettevalmistamise juhtnooti, (9) mis kirjeldab naabrusprogrammi loomiseks vajalike samme ja annab nõu olemasolevate dokumentide, struktuuride ja töömeetodite parandamiseks. |
| --- | --- |

34.a.

Naabrusteates tutvustas komisjon naabrusprogrammidele lähenemist aastatel 2004–2006. Naabrusprogrammid toetavad piiriülest ja rahvusvahelist koostööd mööda liidu välispiiri mittekandidaatriikidega ja rajavad olemasolevad või kavandatud INTERREG programmid ja struktuurid. Naabrusprogrammide rajamine teeb võimalikuks uute süsteemide määramise, mis võimaldavad ühisprojekti ettevalmistust, kaastööd ja valikutoiminguid, suurendades nõnda väljaspool piiri olevate kasusaajate kaasalöömist ja omandust. 23. oktoobril 2003 esitles komisjon naabrusprogrammide ettevalmistamise juhtnooti, (9) mis kirjeldab naabrusprogrammi loomiseks vajalike samme ja annab nõu olemasolevate dokumentide, struktuuride ja töömeetodite parandamiseks.

Piiriülene koostöö (tegevussuund A)

| 35. | Piiriülese koostöö eesmärkidel väljaspool ühenduse välispiire sisalduvad naabermaade piirialad programmettepanekus, mida esitlevad komisjonile liikmesriikide määratud võimud kokkuleppel asjassepuutuvate naaberriikidega. Kõnealuste piirkondade mõiste peab olema kooskõlas INTERREG III omaksvõetud kriteeriumidega. Mis puutub lisas I loetletud NUTS III vööndisse kuuluvate piirkondade osalemisesse mitmetes koostööprogrammides, mis sisaldavad PHARE-CBClt kasusaavaid riike, või lõigu 2 punktis 10 hõlmatud NUTS III vööndite osalemisesse sellistes programmides, lepitakse osalemise üksikasjad kokku komisjoni ja liikmesriikide määratud võimude vahel ja kokkuleppel asjassepuutuvate piirmaadega. |
| --- | --- |

35.

Piiriülese koostöö eesmärkidel väljaspool ühenduse välispiire sisalduvad naabermaade piirialad programmettepanekus, mida esitlevad komisjonile liikmesriikide määratud võimud kokkuleppel asjassepuutuvate naaberriikidega. Kõnealuste piirkondade mõiste peab olema kooskõlas INTERREG III omaksvõetud kriteeriumidega. Mis puutub lisas I loetletud NUTS III vööndisse kuuluvate piirkondade osalemisesse mitmetes koostööprogrammides, mis sisaldavad PHARE-CBClt kasusaavaid riike, või lõigu 2 punktis 10 hõlmatud NUTS III vööndite osalemisesse sellistes programmides, lepitakse osalemise üksikasjad kokku komisjoni ja liikmesriikide määratud võimude vahel ja kokkuleppel asjassepuutuvate piirmaadega.

| 36. | INTERREG III programm piiriüleseks koostööks (tegevussuund A) punktides 21, 22, 25 ja 26 määratu alusel on komisjoni 18. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2760/98 artiklis 7 PHARE-CBC programmist, (10) edaspidi “PHARE-CBC määrus”, ühendatud piiriületuse programmeerimisdokument. Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamise puhul otsustab komisjon fondi panuse, juhul, kui see tunnustab programmi. PHARE-CBC, TACISe, MEDA, CARDSi, SAPARDi või ISPA panused tunnustavad kõnealuste vahendite põhimõtteid ja reegleid ja rahastamisplaanis tutvustatud hulgad on osundavad. Tähelepanu pööratakse kohasele rahastamistasakaalule mõlemal asjassepuutuval piiripoolel, arvestades kättesaadaval olevat rahastamist, majandusliku arengu taseme erinevusi ja absorptsioonimäärasid. |
| --- | --- |

36.

INTERREG III programm piiriüleseks koostööks (tegevussuund A) punktides 21, 22, 25 ja 26 määratu alusel on komisjoni 18. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2760/98 artiklis 7 PHARE-CBC programmist, (10) edaspidi “PHARE-CBC määrus”, ühendatud piiriületuse programmeerimisdokument. Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamise puhul otsustab komisjon fondi panuse, juhul, kui see tunnustab programmi. PHARE-CBC, TACISe, MEDA, CARDSi, SAPARDi või ISPA panused tunnustavad kõnealuste vahendite põhimõtteid ja reegleid ja rahastamisplaanis tutvustatud hulgad on osundavad. Tähelepanu pööratakse kohasele rahastamistasakaalule mõlemal asjassepuutuval piiripoolel, arvestades kättesaadaval olevat rahastamist, majandusliku arengu taseme erinevusi ja absorptsioonimäärasid.

| 37. | Vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1267/1999 artikli 2 lõike 2 teisele alalõigule, mis rajab ühinemiseelse struktuuripoliitika vahendi, (11) võib ISPA puhul võimaldada erandeid miinimumsuuruses taotlusele (5 miljonit eurot), mida taotletakse vastavalt kõnealuse vahendi meetmete põhimõttele, arvestades komisjoni seirekomitee eriomaste soovituste alusel otsustatud tingimusi. |
| --- | --- |

37.

Vastavalt nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1267/1999 artikli 2 lõike 2 teisele alalõigule, mis rajab ühinemiseelse struktuuripoliitika vahendi, (11) võib ISPA puhul võimaldada erandeid miinimumsuuruses taotlusele (5 miljonit eurot), mida taotletakse vastavalt kõnealuse vahendi meetmete põhimõttele, arvestades komisjoni seirekomitee eriomaste soovituste alusel otsustatud tingimusi.

| 38. | Seirekomitee, juhtkomitee, ühendatud tehniline sekretariaat ja, kus kohane, korraldusasutus (vaata punkt 25) määratakse programmis osalevate kolmandate riikide esindajate osalusega.
  Kus ühine korraldusasutus ei ole võimalik, osalevad kolmandate riikide esindajad korraldusasutuse tegevustes oma vastutuspädevuste piires. |
| --- | --- |

38.

Seirekomitee, juhtkomitee, ühendatud tehniline sekretariaat ja, kus kohane, korraldusasutus (vaata punkt 25) määratakse programmis osalevate kolmandate riikide esindajate osalusega.

Kus ühine korraldusasutus ei ole võimalik, osalevad kolmandate riikide esindajad korraldusasutuse tegevustes oma vastutuspädevuste piires.

| 39. | Euroopa Regionaalarengu Fondi ja PHARE-CBC rahastatavate programmide puhul moodustavad punktis 28 kirjeldatud seirekomisjon ja PHARE-CBC määruse artiklis 7 kirjeldatud ühiskoostöökomitee ühiskomisjoni, edaspidi “INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjon”.
  INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjon otsustab toimingu sisereeglite kasuks, arvestades asjassepuutuvate riikide institutsioonilisi, õiguslikke ja rahanduslikke süsteeme. Kõnealused reeglid annavad, kus kohane, üksikasjad punkti 28 ja PHARE-CBC määruse artikli 7 kohaldamiseks.
  INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjon hõlmab pädevate võimude esindajaid liikmesriikides ja asjassepuutuvates kolmandates maades, Euroopa Komisjoni esindajaid ja, kus kohane, Euroopa Investeerimispanga esindajaid. Euroopa Komisjoni esindaja või esindajad ja, kus kohane, Euroopa Investeerimispanga esindaja või esindajad osalevad INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjoni töös, mis puudutab Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud tegevusi, nõustaval määral. Kõnealuse komisjoni vastutusala on kinnitada programmitäienduse kooskõlastus üldmääruse artikliga 15 või kiita heaks selle täiustused. |
| --- | --- |

39.

Euroopa Regionaalarengu Fondi ja PHARE-CBC rahastatavate programmide puhul moodustavad punktis 28 kirjeldatud seirekomisjon ja PHARE-CBC määruse artiklis 7 kirjeldatud ühiskoostöökomitee ühiskomisjoni, edaspidi “INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjon”.

INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjon otsustab toimingu sisereeglite kasuks, arvestades asjassepuutuvate riikide institutsioonilisi, õiguslikke ja rahanduslikke süsteeme. Kõnealused reeglid annavad, kus kohane, üksikasjad punkti 28 ja PHARE-CBC määruse artikli 7 kohaldamiseks.

INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjon hõlmab pädevate võimude esindajaid liikmesriikides ja asjassepuutuvates kolmandates maades, Euroopa Komisjoni esindajaid ja, kus kohane, Euroopa Investeerimispanga esindajaid. Euroopa Komisjoni esindaja või esindajad ja, kus kohane, Euroopa Investeerimispanga esindaja või esindajad osalevad INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjoni töös, mis puudutab Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud tegevusi, nõustaval määral. Kõnealuse komisjoni vastutusala on kinnitada programmitäienduse kooskõlastus üldmääruse artikliga 15 või kiita heaks selle täiustused.

| 40. | Tegevused ja projektid valib seirekomisjon või seirekomisjonid või INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjonina käituv juhtkomitee (vaata punkt 29) nende vastavuse alusel INTERREG III sobivusele. |
| --- | --- |

40.

Tegevused ja projektid valib seirekomisjon või seirekomisjonid või INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjonina käituv juhtkomitee (vaata punkt 29) nende vastavuse alusel INTERREG III sobivusele.

| 41. | Programmi järgi rahastatavate tegevuste või projektide tunnustamine järgib Euroopa Regionaalarengu Fondi eriomaseid reegleid ja iga muu programmile kaasa aitava rahalise vahendi eriomaseid reegleid. |
| --- | --- |

41.

Programmi järgi rahastatavate tegevuste või projektide tunnustamine järgib Euroopa Regionaalarengu Fondi eriomaseid reegleid ja iga muu programmile kaasa aitava rahalise vahendi eriomaseid reegleid.

| 42. | PHARE-CBC rahastatud projektide tunnustamisel järgitaks PHARE-CBC määruse artikli 7 lõikes 3 ja artiklis 8 määratud toimingut.
  Vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõikele 2 rakendatakse eritingimusi, mis puudutavad piiratud protsenti programme väikestele projektidele, mis hõlmavad kohalikke tegevuses osalejaid. PHARE-CBC rahastatavaid väikeseid projekte, mis ei ületa 50 000 eurot (ühenduse panus), tunnustab ühine koostöökomitee või eriomane selliste väikeste projektide eest vastutav juhtkomitee.
  Toetuskavad majanduse ja sotsiaalse sidususe valdkonnas võivad rahastada projekte 50 000 kuni 2 miljoni euro väärtuses (ühenduse panus). Toetuskavadele vastavad üksikprojektid identifitseeritakse ettepaneku üleskutsete kaudu ja neid tunnustab ühine koostöökomitee.
  Toetuskavadesse mittekuuluvate projektide puhul võimaldatakse erandeid teisiti nõutud projektide miinimumsuurusele (2 miljonit eurot) ainult juhtum juhtumi alusel hinnangu põhjal ja vastavalt kindla piiriülese koostöö tingimustele, mis jääb ühendatud piiriülese programmeerimisdokumentide piiresse. INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjon (vaata punkt 39) teeb miinimumsuuruses projektide erandeid puudutavad eriomased soovitused kõnealuse punkti esimeses lõigus kavandatud toimingute eesmärgil. Juhtum juhtumi alusel hinnangu põhjal võib piirialadel, mis vastavad nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1266/1999 artiklile 12 abi koordineerimisest kandidaatmaadele ühinemiseelse strateegia raames, (12) mis puudutab ühinemiseelsete vahendite korrastamist, Komisjoni endise panuse kontrolli asendada “laiendatud detsentraliseeritud teostussüsteemiga” Komisjoni endise posti kontrolliga. |
| --- | --- |

42.

PHARE-CBC rahastatud projektide tunnustamisel järgitaks PHARE-CBC määruse artikli 7 lõikes 3 ja artiklis 8 määratud toimingut.

Vastavalt kõnealuse määruse artikli 5 lõikele 2 rakendatakse eritingimusi, mis puudutavad piiratud protsenti programme väikestele projektidele, mis hõlmavad kohalikke tegevuses osalejaid. PHARE-CBC rahastatavaid väikeseid projekte, mis ei ületa 50 000 eurot (ühenduse panus), tunnustab ühine koostöökomitee või eriomane selliste väikeste projektide eest vastutav juhtkomitee.

Toetuskavad majanduse ja sotsiaalse sidususe valdkonnas võivad rahastada projekte 50 000 kuni 2 miljoni euro väärtuses (ühenduse panus). Toetuskavadele vastavad üksikprojektid identifitseeritakse ettepaneku üleskutsete kaudu ja neid tunnustab ühine koostöökomitee.

Toetuskavadesse mittekuuluvate projektide puhul võimaldatakse erandeid teisiti nõutud projektide miinimumsuurusele (2 miljonit eurot) ainult juhtum juhtumi alusel hinnangu põhjal ja vastavalt kindla piiriülese koostöö tingimustele, mis jääb ühendatud piiriülese programmeerimisdokumentide piiresse. INTERREG/PHARE-CBC seirekomisjon (vaata punkt 39) teeb miinimumsuuruses projektide erandeid puudutavad eriomased soovitused kõnealuse punkti esimeses lõigus kavandatud toimingute eesmärgil. Juhtum juhtumi alusel hinnangu põhjal võib piirialadel, mis vastavad nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1266/1999 artiklile 12 abi koordineerimisest kandidaatmaadele ühinemiseelse strateegia raames, (12) mis puudutab ühinemiseelsete vahendite korrastamist, Komisjoni endise panuse kontrolli asendada “laiendatud detsentraliseeritud teostussüsteemiga” Komisjoni endise posti kontrolliga.

Rahvusvaheline koostöö (tegevussuund B)

| 43. | Kolmandad riigid võivad rahvusvahelises koostöös osaleda III peatükis määratud kõnealustest juhendite programmiettepanekute alusel, mille on liikmesriikide määratud võimud esitanud komisjonile kokkuleppel asjassepuutuvate kolmandate riikidega.
  INTERREG III raames võib rahvusvahelise koostööga seotud projekte PHARE toetusest kasu saavates riikides toetada riiklike PHARE programmide kaudu.
  Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamise puhul otsustab komisjon fondi panuse juhul, kui fond iga programmi heaks kiidab. PHARE, TACISe, MEDA, CARDSi, EDFi, SAPARDi ja ISPA puhul järgitakse kõnealuste programmide rahastatavate projektide tunnustamisel nende tunnustamismäärustes ja tegevuslikes reeglites määratud toiminguid, sealhulgas, kus kohane, naabrusteates määratud toiminguid.
  Punkti 37 võib, kus kohane, rakendada ka rahvusvaheliseks koostööks. |
| --- | --- |

43.

Kolmandad riigid võivad rahvusvahelises koostöös osaleda III peatükis määratud kõnealustest juhendite programmiettepanekute alusel, mille on liikmesriikide määratud võimud esitanud komisjonile kokkuleppel asjassepuutuvate kolmandate riikidega.

INTERREG III raames võib rahvusvahelise koostööga seotud projekte PHARE toetusest kasu saavates riikides toetada riiklike PHARE programmide kaudu.

Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamise puhul otsustab komisjon fondi panuse juhul, kui fond iga programmi heaks kiidab. PHARE, TACISe, MEDA, CARDSi, EDFi, SAPARDi ja ISPA puhul järgitakse kõnealuste programmide rahastatavate projektide tunnustamisel nende tunnustamismäärustes ja tegevuslikes reeglites määratud toiminguid, sealhulgas, kus kohane, naabrusteates määratud toiminguid.

Punkti 37 võib, kus kohane, rakendada ka rahvusvaheliseks koostööks.

| 44. | Komisjon kindlustab punktide 38—42 kohaldamise rahvusvaheliseks koostööks. |
| --- | --- |

44.

Komisjon kindlustab punktide 38—42 kohaldamise rahvusvaheliseks koostööks.

Rahvusvaheline koostöö (tegevussuund C)

| 45. | Euroopa Regionaalarengu Fondi ja väliste rahaliste vahendite vahelist koordinatsiooni, mis puudutab tegevussuunda C, tegeletakse interregionaalse koostöö teatises. |
| --- | --- |

45.

Euroopa Regionaalarengu Fondi ja väliste rahaliste vahendite vahelist koordinatsiooni, mis puudutab tegevussuunda C, tegeletakse interregionaalse koostöö teatises.

| 46. | [Kustutatud]. |
| --- | --- |

46.

[Kustutatud].

VIII.   RAHASTAMINE

| 47. | INTERREG III ühenduse algatust rahastavad ühiselt liikmesriigid ja ühendus. |
| --- | --- |

47.

INTERREG III ühenduse algatust rahastavad ühiselt liikmesriigid ja ühendus.

| 48. | Vastavalt üldmääruse artikli 20 lõikele 2 on Euroopa Regionaalarengu Fondi kogupanus INTERREG III programmi aastatel 2000—2006 fikseeritud 4 875 miljoni euroni 1999. aasta hindades. Vastavalt üldmääruse artikli 7 lõikele 7 oli Euroopa Regionaalarengu Fondi panus indekseeritud kuni 2 % aastani 2003 ja otsustati 2003. aasta hindadega aastateks 2004—2006. Komisjon on nüüd määranud ka aastateks 2004–2006 rakendatava indekseerimismäära. Kahjustamata käesoleva määruse artikli 29 lõike 3 punktis a ettenähtud erandeid, on Euroopa Regionaalarengu Fondi panuse ülemmäär 75 % eesmärgi 1 piirkondade täielikest kuludest ja 50 % mujal.
  Vastavalt vastuvõtmisläbirääkimiste tulemustele on Euroopa Regionaalarengu Fondi täielik panus liikmesriikidele INTERREG III perioodil 2004—2006 fikseeritud 425 miljoni euroni 1999. aasta hindades.
  Komisjon kohandab kavandatud rahapaigutused igale liikmesriigile. Kõnealust summat väiksemateks summadeks jagades tagab liikmesriik kindlal alusel, et vähemalt 50 % nende täielikust INTERREG III paigutusest on vastavalt tegevussuunale A paigutatud piiriülesesse koostöösse. Komisjon ja liikmesriigid tagavad ka kõikide piiride kohtlemise võrdsel moel. Vähemalt 14 % kavatsetud eraldusest igale liikmesriigile paigutatakse tegevussuunda B ja 6 % tegevussuunda C. |
| --- | --- |

48.

Vastavalt üldmääruse artikli 20 lõikele 2 on Euroopa Regionaalarengu Fondi kogupanus INTERREG III programmi aastatel 2000—2006 fikseeritud 4 875 miljoni euroni 1999. aasta hindades. Vastavalt üldmääruse artikli 7 lõikele 7 oli Euroopa Regionaalarengu Fondi panus indekseeritud kuni 2 % aastani 2003 ja otsustati 2003. aasta hindadega aastateks 2004—2006. Komisjon on nüüd määranud ka aastateks 2004–2006 rakendatava indekseerimismäära. Kahjustamata käesoleva määruse artikli 29 lõike 3 punktis a ettenähtud erandeid, on Euroopa Regionaalarengu Fondi panuse ülemmäär 75 % eesmärgi 1 piirkondade täielikest kuludest ja 50 % mujal.

Vastavalt vastuvõtmisläbirääkimiste tulemustele on Euroopa Regionaalarengu Fondi täielik panus liikmesriikidele INTERREG III perioodil 2004—2006 fikseeritud 425 miljoni euroni 1999. aasta hindades.

Komisjon kohandab kavandatud rahapaigutused igale liikmesriigile. Kõnealust summat väiksemateks summadeks jagades tagab liikmesriik kindlal alusel, et vähemalt 50 % nende täielikust INTERREG III paigutusest on vastavalt tegevussuunale A paigutatud piiriülesesse koostöösse. Komisjon ja liikmesriigid tagavad ka kõikide piiride kohtlemise võrdsel moel. Vähemalt 14 % kavatsetud eraldusest igale liikmesriigile paigutatakse tegevussuunda B ja 6 % tegevussuunda C.

| 49. | INTERREG III programmis osalevate vastavate kolmandate riikide koostööd juhendavad nii PHARE-CBC kui ka ISPA, SAPARDi ja PHARE riiklikud programmid, kus kohane. TACISe, MEDA, CARDSi ja Euroopa Arengufondi jaoks on määratud koordineeritud tegevuste paigutused vastavalt olemasolevatele tegevusreeglitele ja, kus kohane, kooskõlas naabrusteatisega, eesmärgil maksimeerida piiriülest ja rahvusvahelist koostööd mööda ühenduse välispiire.
  Euroopa Investeerimispanga laenud võivad samuti kättesaadaval olla. |
| --- | --- |

49.

INTERREG III programmis osalevate vastavate kolmandate riikide koostööd juhendavad nii PHARE-CBC kui ka ISPA, SAPARDi ja PHARE riiklikud programmid, kus kohane. TACISe, MEDA, CARDSi ja Euroopa Arengufondi jaoks on määratud koordineeritud tegevuste paigutused vastavalt olemasolevatele tegevusreeglitele ja, kus kohane, kooskõlas naabrusteatisega, eesmärgil maksimeerida piiriülest ja rahvusvahelist koostööd mööda ühenduse välispiire.

Euroopa Investeerimispanga laenud võivad samuti kättesaadaval olla.

| 50. | Vastavalt Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse artikli 3 lõikele 2, et teostada INTERREG III algatust, rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond maaelu arengumeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi sobivusele vastavalt, inimressursside arengumeetmeid Euroopa Sotsiaalfondi sobivusele vastavalt ja kalandusstruktuuride reguleerimist Kalanduse Arendusrahastu sobivusele vastavalt. |
| --- | --- |

50.

Vastavalt Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse artikli 3 lõikele 2, et teostada INTERREG III algatust, rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond maaelu arengumeetmeid Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi sobivusele vastavalt, inimressursside arengumeetmeid Euroopa Sotsiaalfondi sobivusele vastavalt ja kalandusstruktuuride reguleerimist Kalanduse Arendusrahastu sobivusele vastavalt.

| 51. | Ühenduse algatused võivad tagada tehnilise abi programmide algatusele, rahastamisele ja teostamisele vastavalt üldmääruse artiklile 20. |
| --- | --- |

51.

Ühenduse algatused võivad tagada tehnilise abi programmide algatusele, rahastamisele ja teostamisele vastavalt üldmääruse artiklile 20.

| 52. | Programmide piires võib ette näha eriomaseid tehnilise abi meetmeid, eriti eesmärgiga ühisstruktuuride loomiseks ja arendamiseks. Selles suhtes rakendatakse vastavalt üldmääruse artiklile 29 normaalseid kaasrahastamismääre kõikidel juhtudel, kus tehniline abi on ette võetud liikmesriigi taotlusel.
  Erandlikult võidakse sellist tehnilist abi rahastada kuni 100 % juhul, kui selline tehnilise abi meede on võetud kasutusele komisjoni algatusel ja põhjusel, et see toob kasu rohkem kui ühele liikmesriigile. |
| --- | --- |

52.

Programmide piires võib ette näha eriomaseid tehnilise abi meetmeid, eriti eesmärgiga ühisstruktuuride loomiseks ja arendamiseks. Selles suhtes rakendatakse vastavalt üldmääruse artiklile 29 normaalseid kaasrahastamismääre kõikidel juhtudel, kus tehniline abi on ette võetud liikmesriigi taotlusel.

Erandlikult võidakse sellist tehnilist abi rahastada kuni 100 % juhul, kui selline tehnilise abi meede on võetud kasutusele komisjoni algatusel ja põhjusel, et see toob kasu rohkem kui ühele liikmesriigile.

| 53. | Edasiste kogemuste ja hea praktika vahetamise eesmärgil, eriti võrgustikutegevuste kaudu, mis on seotud INTERREG III tegevussuundade A, B ja C järgi omandatud kogemustega, võib kasutada maksimaalselt 47 miljonit eurot.
  Selliste meetmete taotlemisel liikmesriikide poolt rakendatakse normaalseid kaasrahastamismäärasid.
  Siiski, kui sellised meetmed võetakse kasutusele komisjoni algatusel, võidakse neid rahastada kuni 100 %.
  Komisjon on tunnustanud INTERACT toetusprogrammi piiriüleseks, rahvusvaheliseks ja sisepiirkondlikuks koostööks. INTERACT programmi ülesanded sisaldavad:






  — | INTERREG III kaudu ette võetud tegevuste koordineerimine ja kogemuste ning hea praktika vahetamine ühenduse tasemel, |
| --- | --- | --- |

53.

Edasiste kogemuste ja hea praktika vahetamise eesmärgil, eriti võrgustikutegevuste kaudu, mis on seotud INTERREG III tegevussuundade A, B ja C järgi omandatud kogemustega, võib kasutada maksimaalselt 47 miljonit eurot.

Selliste meetmete taotlemisel liikmesriikide poolt rakendatakse normaalseid kaasrahastamismäärasid.

Siiski, kui sellised meetmed võetakse kasutusele komisjoni algatusel, võidakse neid rahastada kuni 100 %.

Komisjon on tunnustanud INTERACT toetusprogrammi piiriüleseks, rahvusvaheliseks ja sisepiirkondlikuks koostööks. INTERACT programmi ülesanded sisaldavad:

—

INTERREG III kaudu ette võetud tegevuste koordineerimine ja kogemuste ning hea praktika vahetamine ühenduse tasemel,

| — | tehniline abi ja programmeerimiseks, seireks ja juhtimiseks mõeldud ühisstruktuuride loomise ja tugevdamise edendamine, |
| --- | --- |

—

tehniline abi ja programmeerimiseks, seireks ja juhtimiseks mõeldud ühisstruktuuride loomise ja tugevdamise edendamine,

| — | interregionaalse koostöö koordineerimine. Teabekogu tunnustatud projektidest (eesmärgiga hoiduda projektide topeltrahastamises ja edendada edasisi sünenergiaid) ning nende teostamine, |
| --- | --- |

—

interregionaalse koostöö koordineerimine. Teabekogu tunnustatud projektidest (eesmärgiga hoiduda projektide topeltrahastamises ja edendada edasisi sünenergiaid) ning nende teostamine,

| — | publikatsioonid, andmebaasid ja võrguleheküljed. |
| --- | --- |

—

publikatsioonid, andmebaasid ja võrguleheküljed.

| 54. | Komisjoni algatusel ette võetud 100 % rahastamine, mis langeb kahte tüüpi tehnilise abi piiridesse, mida kirjeldatakse punktis 52 (teine lõik) ja punktis 53 (kolmas lõik), põhjendab mitte rohkem kui 2 % täielikust Euroopa Regionaalarengu Fondi panusest vastavalt punktis 48 määratule. |
| --- | --- |

54.

Komisjoni algatusel ette võetud 100 % rahastamine, mis langeb kahte tüüpi tehnilise abi piiridesse, mida kirjeldatakse punktis 52 (teine lõik) ja punktis 53 (kolmas lõik), põhjendab mitte rohkem kui 2 % täielikust Euroopa Regionaalarengu Fondi panusest vastavalt punktis 48 määratule.

IX.   KIRJAVAHETUS

| 55. | Komisjon kutsub liikmesriike ja määratud piirkondlikke võime, kus rakendatav kokkuleppes kolmandate riikidega puutub asjasse, esitama üksikasjalikke ettepanekuid komisjoni algatuse programmideks vastavalt INTERREG III algatusele. |
| --- | --- |

55.

Komisjon kutsub liikmesriike ja määratud piirkondlikke võime, kus rakendatav kokkuleppes kolmandate riikidega puutub asjasse, esitama üksikasjalikke ettepanekuid komisjoni algatuse programmideks vastavalt INTERREG III algatusele.

| 56. | Kõik käesoleva teatega seotud kirjavahetus tuleb adresseerida:





  Directorate-General for Regional Policy |
| --- | --- |
| Commission of the European Communities |
| B-1049 Brussels Belgium. |

56.

Kõik käesoleva teatega seotud kirjavahetus tuleb adresseerida:

Directorate-General for Regional Policy

Commission of the European Communities

B-1049 Brussels Belgium.

---

(1)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga, ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

(2)  EÜT C 141, 15.5.2001, lk 2.

(3)  Komisjoni teatis, mis muudab ühenduse algatuse Euroopa territooriumi harmoonilise ja tasakaalustatud arengu julgustamiseks kavandatud üleeuroopalise koostöö juhendeid – INTERREG III (2001/C 239/03), EÜT C 239, 25.8.2001, lk 4.

(4)  EÜT L 374, 31.12.1988, lk 15.

(5)  EÜT L 213, 13.8.1999, lk 1.

(6)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/wider/wider_en.pdf

(7)  Komisjoni teadaanne K(2003) 104, 11. märts 2003.

(8)  Komisjoni teatis 97/C 285/10 Euroopa Majandushuviühenduste (EEIGs) osalemisest avalike fondide rahastatavates avalikes lepingutes ja programmides. EÜT C 285, 20.9.1997, lk 17.

(9)  http://europa.eu.int/comm/regional_policy/interreg3/doc/pdf/neighbour_guidance.pdf

(10)  EÜT L 345, 19.12.1998, lk 49. Määrust on viimati muudetud komisjoni 16. oktoobri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1822/2003 (ELT L 267, 17.10.2003, lk 9).

(11)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 73.

(12)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 68.

---

I LISA

TEGEVUSSUUND A: LUBATUD PIIRKONNAD

BELGIË/BELGIQUE

| | Antwerpen (Arr) |
| --- | --- |

Antwerpen (Arr)

| | Arlon |
| --- | --- |

Arlon

| | Ath |
| --- | --- |

Ath

| | Bastogne |
| --- | --- |

Bastogne

| | Brugge |
| --- | --- |

Brugge

| | Dinant |
| --- | --- |

Dinant

| | Eeklo |
| --- | --- |

Eeklo

| | Gent (Arr) |
| --- | --- |

Gent (Arr)

| | Ieper |
| --- | --- |

Ieper

| | Kortrijk |
| --- | --- |

Kortrijk

| | Liège (Arr) |
| --- | --- |

Liège (Arr)

| | Maaseik |
| --- | --- |

Maaseik

| | Mons |
| --- | --- |

Mons

| | Mouscron |
| --- | --- |

Mouscron

| | Neufchâteau |
| --- | --- |

Neufchâteau

| | Philippeville |
| --- | --- |

Philippeville

| | Sint-Niklaas |
| --- | --- |

Sint-Niklaas

| | Thuin |
| --- | --- |

Thuin

| | Tongeren |
| --- | --- |

Tongeren

| | Tournai |
| --- | --- |

Tournai

| | Turnhout |
| --- | --- |

Turnhout

| | Verviers |
| --- | --- |

Verviers

| | Veurne |
| --- | --- |

Veurne

| | Virton |
| --- | --- |

Virton

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Jihočeský |
| --- | --- |

Jihočeský

| | Plzeňsky |
| --- | --- |

Plzeňsky

| | Karlovarský |
| --- | --- |

Karlovarský

| | Ústecký |
| --- | --- |

Ústecký

| | Liberecký |
| --- | --- |

Liberecký

| | Královehradecký |
| --- | --- |

Královehradecký

| | Pardubický |
| --- | --- |

Pardubický

| | Vysočina |
| --- | --- |

Vysočina

| | Jihomoravský |
| --- | --- |

Jihomoravský

| | Olomoucký |
| --- | --- |

Olomoucký

| | Zlínský |
| --- | --- |

Zlínský

| | Moravskoslezský |
| --- | --- |

Moravskoslezský

DANMARK

| | Bornholms Amtskommune |
| --- | --- |

Bornholms Amtskommune

| | Frederiksborg Amtskommune |
| --- | --- |

Frederiksborg Amtskommune

| | Fyns Amtskommune |
| --- | --- |

Fyns Amtskommune

| | København og Frederiksberg Kommuner |
| --- | --- |

København og Frederiksberg Kommuner

| | Københavns Amtskommune |
| --- | --- |

Københavns Amtskommune

| | Roskilde Amtskommune |
| --- | --- |

Roskilde Amtskommune

| | Sønderjyllands Amtskommune |
| --- | --- |

Sønderjyllands Amtskommune

| | Storstrøms Amtskommune |
| --- | --- |

Storstrøms Amtskommune

BR DEUTSCHLAND

| | Aachen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Aachen, Kreisfreie Stadt

| | Aachen, Landkreis |
| --- | --- |

Aachen, Landkreis

| | Altötting |
| --- | --- |

Altötting

| | Annaberg |
| --- | --- |

Annaberg

| | Aue-Schwarzenberg |
| --- | --- |

Aue-Schwarzenberg

| | Aurich |
| --- | --- |

Aurich

| | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| --- | --- |

Bad Tölz-Wolfratshausen

| | Baden-Baden, Stadtkreis |
| --- | --- |

Baden-Baden, Stadtkreis

| | Barnim |
| --- | --- |

Barnim

| | Bautzen |
| --- | --- |

Bautzen

| | Berchtesgadener Land |
| --- | --- |

Berchtesgadener Land

| | Bitburg-Prüm |
| --- | --- |

Bitburg-Prüm

| | Bodenseekreis |
| --- | --- |

Bodenseekreis

| | Borken |
| --- | --- |

Borken

| | Breisgau-Hochschwarzwald |
| --- | --- |

Breisgau-Hochschwarzwald

| | Cham |
| --- | --- |

Cham

| | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Cottbus, Kreisfreie Stadt

| | Daun |
| --- | --- |

Daun

| | Düren |
| --- | --- |

Düren

| | Emden, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Emden, Kreisfreie Stadt

| | Emmendingen |
| --- | --- |

Emmendingen

| | Emsland |
| --- | --- |

Emsland

| | Euskirchen |
| --- | --- |

Euskirchen

| | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Flensburg, Kreisfreie Stadt

| | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

| | Freiberg |
| --- | --- |

Freiberg

| | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| --- | --- |

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

| | Freyung-Grafenau |
| --- | --- |

Freyung-Grafenau

| | Garmisch-Partenkirchen |
| --- | --- |

Garmisch-Partenkirchen

| | Germersheim |
| --- | --- |

Germersheim

| | Görlitz, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Görlitz, Kreisfreie Stadt

| | Grafschaft Bentheim |
| --- | --- |

Grafschaft Bentheim

| | Greifswald, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Greifswald, Kreisfreie Stadt

| | Heinsberg |
| --- | --- |

Heinsberg

| | Hof, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Hof, Kreisfreie Stadt

| | Hof, Landkreis |
| --- | --- |

Hof, Landkreis

| | Karlsruhe, Landkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Landkreis

| | Karlsruhe, Stadtkreis |
| --- | --- |

Karlsruhe, Stadtkreis

| | Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

| | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

| | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Kiel, Kreisfreie Stadt

| | Kleve |
| --- | --- |

Kleve

| | Konstanz |
| --- | --- |

Konstanz

| | Landau in der Pfalz |
| --- | --- |

Landau in der Pfalz

| | Leer |
| --- | --- |

Leer

| | Lindau-Bodensee |
| --- | --- |

Lindau-Bodensee

| | Löbau-Zittau |
| --- | --- |

Löbau-Zittau

| | Lörrach |
| --- | --- |

Lörrach

| | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Lübeck, Kreisfreie Stadt

| | Märkisch-Oderland |
| --- | --- |

Märkisch-Oderland

| | Merzig-Wadern |
| --- | --- |

Merzig-Wadern

| | Miesbach |
| --- | --- |

Miesbach

| | Mittlerer Erzgebirgskreis |
| --- | --- |

Mittlerer Erzgebirgskreis

| | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

| | Neustadt an der Waldnaab |
| --- | --- |

Neustadt an der Waldnaab

| | Niederschlesischer Oberlausitzkreis |
| --- | --- |

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

| | Nordfriesland |
| --- | --- |

Nordfriesland

| | Oberallgäu |
| --- | --- |

Oberallgäu

| | Oder-Spree |
| --- | --- |

Oder-Spree

| | Ortenaukreis |
| --- | --- |

Ortenaukreis

| | Ostallgäu |
| --- | --- |

Ostallgäu

| | Ostholstein |
| --- | --- |

Ostholstein

| | Ostvorpommern |
| --- | --- |

Ostvorpommern

| | Passau, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Passau, Kreisfreie Stadt

| | Passau, Landkreis |
| --- | --- |

Passau, Landkreis

| | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

| | Plauen, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Plauen, Kreisfreie Stadt

| | Plön |
| --- | --- |

Plön

| | Rastatt |
| --- | --- |

Rastatt

| | Regen |
| --- | --- |

Regen

| | Rendsburg-Eckernförde |
| --- | --- |

Rendsburg-Eckernförde

| | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

| | Rosenheim, Landkreis |
| --- | --- |

Rosenheim, Landkreis

| | Rottal-Inn |
| --- | --- |

Rottal-Inn

| | Saarbrücken, Stadtverband |
| --- | --- |

Saarbrücken, Stadtverband

| | Saarlouis |
| --- | --- |

Saarlouis

| | Saar-Pfalz-Kreis |
| --- | --- |

Saar-Pfalz-Kreis

| | Sächsische Schweiz |
| --- | --- |

Sächsische Schweiz

| | Schleswig-Flensburg |
| --- | --- |

Schleswig-Flensburg

| | Schwandorf |
| --- | --- |

Schwandorf

| | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| --- | --- |

Schwarzwald-Baar-Kreis

| | Spree-Neiße |
| --- | --- |

Spree-Neiße

| | Steinfurt |
| --- | --- |

Steinfurt

| | Südliche Weinstraße |
| --- | --- |

Südliche Weinstraße

| | Südwestpfalz |
| --- | --- |

Südwestpfalz

| | Tirschenreuth |
| --- | --- |

Tirschenreuth

| | Traunstein |
| --- | --- |

Traunstein

| | Trier, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Trier, Kreisfreie Stadt

| | Trier-Saarburg |
| --- | --- |

Trier-Saarburg

| | Uckermark |
| --- | --- |

Uckermark

| | Ücker-Randow |
| --- | --- |

Ücker-Randow

| | Viersen |
| --- | --- |

Viersen

| | Vogtlandkreis |
| --- | --- |

Vogtlandkreis

| | Waldshut |
| --- | --- |

Waldshut

| | Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Weiden in der Opf, Kreisfreie Stadt

| | Weißeritzkreis |
| --- | --- |

Weißeritzkreis

| | Wesel |
| --- | --- |

Wesel

| | Wunsiedel im Fichtelgebirge |
| --- | --- |

Wunsiedel im Fichtelgebirge

| | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| --- | --- |

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLAS

| | Achaia |
| --- | --- |

Achaia

| | Aitoloakarnania |
| --- | --- |

Aitoloakarnania

| | Chania |
| --- | --- |

Chania

| | Chios |
| --- | --- |

Chios

| | Dodekanisos |
| --- | --- |

Dodekanisos

| | Drama |
| --- | --- |

Drama

| | Evros |
| --- | --- |

Evros

| | Florina |
| --- | --- |

Florina

| | Ioannina |
| --- | --- |

Ioannina

| | Irakleio |
| --- | --- |

Irakleio

| | Kastoria |
| --- | --- |

Kastoria

| | Kavala |
| --- | --- |

Kavala

| | Kefallinia |
| --- | --- |

Kefallinia

| | Kerkyra |
| --- | --- |

Kerkyra

| | Kilkis |
| --- | --- |

Kilkis

| | Lasithi |
| --- | --- |

Lasithi

| | Lefkada |
| --- | --- |

Lefkada

| | Lesvos |
| --- | --- |

Lesvos

| | Pella |
| --- | --- |

Pella

| | Preveza |
| --- | --- |

Preveza

| | Rethymni |
| --- | --- |

Rethymni

| | Rodopi |
| --- | --- |

Rodopi

| | Samos |
| --- | --- |

Samos

| | Serres |
| --- | --- |

Serres

| | Thesprotia |
| --- | --- |

Thesprotia

| | Thessaloniki |
| --- | --- |

Thessaloniki

| | Xanthi |
| --- | --- |

Xanthi

| | Zakinthos |
| --- | --- |

Zakinthos

ESPAÑA

| | Badajoz |
| --- | --- |

Badajoz

| | Cáceres |
| --- | --- |

Cáceres

| | Cádiz |
| --- | --- |

Cádiz

| | Ceuta |
| --- | --- |

Ceuta

| | Girona |
| --- | --- |

Girona

| | Guipúzcoa |
| --- | --- |

Guipúzcoa

| | Huelva |
| --- | --- |

Huelva

| | Huesca |
| --- | --- |

Huesca

| | Lleida |
| --- | --- |

Lleida

| | Málaga |
| --- | --- |

Málaga

| | Melilla |
| --- | --- |

Melilla

| | Navarra |
| --- | --- |

Navarra

| | Ourense |
| --- | --- |

Ourense

| | Pontevedra |
| --- | --- |

Pontevedra

| | Salamanca |
| --- | --- |

Salamanca

| | Zamora |
| --- | --- |

Zamora

EESTI

| | Kirde-Eesti |
| --- | --- |

Kirde-Eesti

| | Kesk-Eesti |
| --- | --- |

Kesk-Eesti

| | Lääne-Eesti |
| --- | --- |

Lääne-Eesti

| | Lõuna-Eesti |
| --- | --- |

Lõuna-Eesti

| | Põhja-Eesti |
| --- | --- |

Põhja-Eesti

FRANCE

| | Ain |
| --- | --- |

Ain

| | Aisne |
| --- | --- |

Aisne

| | Alpes-de-Haute-Provence |
| --- | --- |

Alpes-de-Haute-Provence

| | Alpes-Maritimes |
| --- | --- |

Alpes-Maritimes

| | Ardennes |
| --- | --- |

Ardennes

| | Ariège |
| --- | --- |

Ariège

| | Bas-Rhin |
| --- | --- |

Bas-Rhin

| | Corse du Sud |
| --- | --- |

Corse du Sud

| | Doubs |
| --- | --- |

Doubs

| | Haut-Rhin |
| --- | --- |

Haut-Rhin

| | Haute Corse |
| --- | --- |

Haute Corse

| | Haute-Garonne |
| --- | --- |

Haute-Garonne

| | Haute-Pyrénées |
| --- | --- |

Haute-Pyrénées

| | Haute-Savoie |
| --- | --- |

Haute-Savoie

| | Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Hautes-Alpes

| | Jura |
| --- | --- |

Jura

| | Meurthe-et-Moselle |
| --- | --- |

Meurthe-et-Moselle

| | Meuse |
| --- | --- |

Meuse

| | Moselle |
| --- | --- |

Moselle

| | Nord |
| --- | --- |

Nord

| | Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Pas-de-Calais

| | Pyrénées-Atlantiques |
| --- | --- |

Pyrénées-Atlantiques

| | Pyrénées-Orientales |
| --- | --- |

Pyrénées-Orientales

| | Savoie |
| --- | --- |

Savoie

| | Seine Maritime |
| --- | --- |

Seine Maritime

| | Somme |
| --- | --- |

Somme

| | Territoire de Belfort |
| --- | --- |

Territoire de Belfort

MAGYARORSZAG

| | Bács-Kiskun |
| --- | --- |

Bács-Kiskun

| | Békés |
| --- | --- |

Békés

| | Baranya |
| --- | --- |

Baranya

| | Budapest |
| --- | --- |

Budapest

| | Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád |
| --- | --- |

Borsod-Abaúj-Zemplén Csongrád

| | Győr-Moson-Sopron |
| --- | --- |

Győr-Moson-Sopron

| | Hajdú-Bihar |
| --- | --- |

Hajdú-Bihar

| | Heves |
| --- | --- |

Heves

| | Komárom-Esztergom |
| --- | --- |

Komárom-Esztergom

| | Pest |
| --- | --- |

Pest

| | Nógrád |
| --- | --- |

Nógrád

| | Somogy |
| --- | --- |

Somogy

| | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| --- | --- |

Szabolcs-Szatmár-Bereg

| | Vas |
| --- | --- |

Vas

| | Zala |
| --- | --- |

Zala

IRELAND

| | Border |
| --- | --- |

Border

| | Dublin |
| --- | --- |

Dublin

| | Mid-East |
| --- | --- |

Mid-East

| | South-East |
| --- | --- |

South-East

ITALIA

| | Agrigento |
| --- | --- |

Agrigento

| | Ancona |
| --- | --- |

Ancona

| | Ascoli Piceno |
| --- | --- |

Ascoli Piceno

| | Bari |
| --- | --- |

Bari

| | Belluno |
| --- | --- |

Belluno

| | Biella |
| --- | --- |

Biella

| | Bolzano-Bozen |
| --- | --- |

Bolzano-Bozen

| | Brindisi |
| --- | --- |

Brindisi

| | Campobasso |
| --- | --- |

Campobasso

| | Caltanisetta |
| --- | --- |

Caltanisetta

| | Chieti |
| --- | --- |

Chieti

| | Como |
| --- | --- |

Como

| | Cuneo |
| --- | --- |

Cuneo

| | Ferrara |
| --- | --- |

Ferrara

| | Foggia |
| --- | --- |

Foggia

| | Forli - Cesena |
| --- | --- |

Forli - Cesena

| | Gorizia |
| --- | --- |

Gorizia

| | Imperia |
| --- | --- |

Imperia

| | Lecce |
| --- | --- |

Lecce

| | Lecco |
| --- | --- |

Lecco

| | Livorno |
| --- | --- |

Livorno

| | Macerata |
| --- | --- |

Macerata

| | Novara |
| --- | --- |

Novara

| | Pesaro e Urbino |
| --- | --- |

Pesaro e Urbino

| | Pescara |
| --- | --- |

Pescara

| | Ravenna |
| --- | --- |

Ravenna

| | Ragusa |
| --- | --- |

Ragusa

| | Rimini |
| --- | --- |

Rimini

| | Rovigo |
| --- | --- |

Rovigo

| | Sassari |
| --- | --- |

Sassari

| | Siracusa |
| --- | --- |

Siracusa

| | Sondrio |
| --- | --- |

Sondrio

| | Teramo |
| --- | --- |

Teramo

| | Torino |
| --- | --- |

Torino

| | Trieste |
| --- | --- |

Trieste

| | Trapani |
| --- | --- |

Trapani

| | Udine |
| --- | --- |

Udine

| | Valle d'Aosta |
| --- | --- |

Valle d'Aosta

| | Varese |
| --- | --- |

Varese

| | Venezia |
| --- | --- |

Venezia

| | Verbano-Cusio-Ossola |
| --- | --- |

Verbano-Cusio-Ossola

| | Vercelli |
| --- | --- |

Vercelli

LUXEMBOURG (G.D.)

Luxembourg (Grand-Duché)

LATVIJA

| | Kurzeme |
| --- | --- |

Kurzeme

| | Latgale |
| --- | --- |

Latgale

| | Rīga |
| --- | --- |

Rīga

| | Vidzeme |
| --- | --- |

Vidzeme

| | Zemgale |
| --- | --- |

Zemgale

LIETUVA

| | Alytaus |
| --- | --- |

Alytaus

| | Klaipédos |
| --- | --- |

Klaipédos

| | Marijampolės |
| --- | --- |

Marijampolės

| | Panevéžio |
| --- | --- |

Panevéžio

| | Šiaulių |
| --- | --- |

Šiaulių

| | Tauragés |
| --- | --- |

Tauragés

| | Telšių |
| --- | --- |

Telšių

| | Utenos |
| --- | --- |

Utenos

| | Vilniaus |
| --- | --- |

Vilniaus

KYPROS

Kypros

MALTA

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Gozo - Comino |
| --- | --- |

Gozo - Comino

NEDERLAND

| | Achterhoek |
| --- | --- |

Achterhoek

| | Arnhem-Nijmegen |
| --- | --- |

Arnhem-Nijmegen

| | Delfzijl en omgeving |
| --- | --- |

Delfzijl en omgeving

| | Midden-Limburg |
| --- | --- |

Midden-Limburg

| | Midden-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Midden-Noord-Brabant

| | Noord-Limburg |
| --- | --- |

Noord-Limburg

| | Noord-Overijssel |
| --- | --- |

Noord-Overijssel

| | Oost-Groningen |
| --- | --- |

Oost-Groningen

| | Overig Groningen |
| --- | --- |

Overig Groningen

| | Overig Zeeland |
| --- | --- |

Overig Zeeland

| | Twente |
| --- | --- |

Twente

| | West-Noord-Brabant |
| --- | --- |

West-Noord-Brabant

| | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| --- | --- |

Zeeuwsch-Vlaanderen

| | Zuid-Limburg |
| --- | --- |

Zuid-Limburg

| | Zuidoost-Drenthe |
| --- | --- |

Zuidoost-Drenthe

| | Zuidoost-Noord-Brabant |
| --- | --- |

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

| | Außerfern |
| --- | --- |

Außerfern

| | Bludenz-Bregenzer Wald |
| --- | --- |

Bludenz-Bregenzer Wald

| | Innsbruck |
| --- | --- |

Innsbruck

| | Innviertel |
| --- | --- |

Innviertel

| | Klagenfurt-Villach |
| --- | --- |

Klagenfurt-Villach

| | Mittelburgenland |
| --- | --- |

Mittelburgenland

| | Mühlviertel |
| --- | --- |

Mühlviertel

| | Nordburgenland |
| --- | --- |

Nordburgenland

| | Oberkärnten |
| --- | --- |

Oberkärnten

| | Oststeiermark |
| --- | --- |

Oststeiermark

| | Osttirol |
| --- | --- |

Osttirol

| | Pinzgau-Pongau |
| --- | --- |

Pinzgau-Pongau

| | Rheintal-Bodenseegebiet |
| --- | --- |

Rheintal-Bodenseegebiet

| | Salzburg und Umgebung |
| --- | --- |

Salzburg und Umgebung

| | Südburgenland |
| --- | --- |

Südburgenland

| | Tiroler Oberland |
| --- | --- |

Tiroler Oberland

| | Tiroler Unterland |
| --- | --- |

Tiroler Unterland

| | Unterkärnten |
| --- | --- |

Unterkärnten

| | Waldviertel |
| --- | --- |

Waldviertel

| | Weinviertel |
| --- | --- |

Weinviertel

| | West- und Südsteiermark |
| --- | --- |

West- und Südsteiermark

| | Wien (cooperation with the Czech Republic, Slovakia and Hungary) |
| --- | --- |

Wien (cooperation with the Czech Republic, Slovakia and Hungary)

| | Wiener Umland/Nordteil (cooperation with the Czech Republic and Slovakia) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Nordteil (cooperation with the Czech Republic and Slovakia)

| | Wiener Umland/Südteil (cooperation with Slovakia and Hungary) |
| --- | --- |

Wiener Umland/Südteil (cooperation with Slovakia and Hungary)

POLSKA

| | Jeleniogórsko-wałbrzyski |
| --- | --- |

Jeleniogórsko-wałbrzyski

| | Bialskopodlaski |
| --- | --- |

Bialskopodlaski

| | Chełmsko-zamojski Gorzowski |
| --- | --- |

Chełmsko-zamojski Gorzowski

| | Zielonogórski |
| --- | --- |

Zielonogórski

| | Nowosądecki |
| --- | --- |

Nowosądecki

| | Ostrolecko-siedlecki |
| --- | --- |

Ostrolecko-siedlecki

| | Opolski |
| --- | --- |

Opolski

| | Krośnieńsko-przemyski |
| --- | --- |

Krośnieńsko-przemyski

| | Białostocko-suwalski |
| --- | --- |

Białostocko-suwalski

| | Łomżyński |
| --- | --- |

Łomżyński

| | Gdański |
| --- | --- |

Gdański

| | Gdańsk-Gdynia-Sopot |
| --- | --- |

Gdańsk-Gdynia-Sopot

| | Bielsko-bialski |
| --- | --- |

Bielsko-bialski

| | Rybnicko – Jastrzębski |
| --- | --- |

Rybnicko – Jastrzębski

| | Elbląski |
| --- | --- |

Elbląski

| | Olsztyński |
| --- | --- |

Olsztyński

| | Ełcki |
| --- | --- |

Ełcki

| | Szczeciński |
| --- | --- |

Szczeciński

PORTUGAL

| | Alentejo Central |
| --- | --- |

Alentejo Central

| | Algarve |
| --- | --- |

Algarve

| | Alto Alentejo |
| --- | --- |

Alto Alentejo

| | Alto Tras-Os-Montes |
| --- | --- |

Alto Tras-Os-Montes

| | Baixo Alentejo |
| --- | --- |

Baixo Alentejo

| | Beira Interior Norte |
| --- | --- |

Beira Interior Norte

| | Beira Interior Sud |
| --- | --- |

Beira Interior Sud

| | Cavado |
| --- | --- |

Cavado

| | Douro |
| --- | --- |

Douro

| | Minho-Lima |
| --- | --- |

Minho-Lima

SLOVENIJA

| | Pomurska |
| --- | --- |

Pomurska

| | Podravska |
| --- | --- |

Podravska

| | Koroška |
| --- | --- |

Koroška

| | Savinjska |
| --- | --- |

Savinjska

| | Spodnjeposavska |
| --- | --- |

Spodnjeposavska

| | Gorenjska |
| --- | --- |

Gorenjska

| | Notranjsko-kraška Goriška |
| --- | --- |

Notranjsko-kraška Goriška

| | Obalno- kraška |
| --- | --- |

Obalno- kraška

| | Jugovzhodna Slovenija |
| --- | --- |

Jugovzhodna Slovenija

| | Osrednjeslovenska |
| --- | --- |

Osrednjeslovenska

SLOVENSKÁ

| | Bratislavský kraj |
| --- | --- |

Bratislavský kraj

| | Trnavský kraj |
| --- | --- |

Trnavský kraj

| | Trenčanský kraj |
| --- | --- |

Trenčanský kraj

| | Nitrianský kraj |
| --- | --- |

Nitrianský kraj

| | Žilinský kraj |
| --- | --- |

Žilinský kraj

| | Banskobystrický kraj |
| --- | --- |

Banskobystrický kraj

| | Prešovský kraj |
| --- | --- |

Prešovský kraj

| | Košický kraj |
| --- | --- |

Košický kraj

SUOMI/FINLAND

| | Åland |
| --- | --- |

Åland

| | Etelä-Karjala |
| --- | --- |

Etelä-Karjala

| | Etelä-Savo |
| --- | --- |

Etelä-Savo

| | Itä-Uusimaa |
| --- | --- |

Itä-Uusimaa

| | Kainuu |
| --- | --- |

Kainuu

| | Keski-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Keski-Pohjanmaa

| | Kymenlaakso |
| --- | --- |

Kymenlaakso

| | Lappi |
| --- | --- |

Lappi

| | Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjanmaa

| | Pohjois-Karjala |
| --- | --- |

Pohjois-Karjala

| | Pohjois-Pohjanmaa |
| --- | --- |

Pohjois-Pohjanmaa

| | Uusimaa |
| --- | --- |

Uusimaa

| | Varsinais-Suomi |
| --- | --- |

Varsinais-Suomi

SVERIGE

| | Dalarnas Län |
| --- | --- |

Dalarnas Län

| | Jämtlands Län |
| --- | --- |

Jämtlands Län

| | Norrbottens Län |
| --- | --- |

Norrbottens Län

| | Skåne Län |
| --- | --- |

Skåne Län

| | Stockholms Län |
| --- | --- |

Stockholms Län

| | Värmlands Län |
| --- | --- |

Värmlands Län

| | Västerbottens Län |
| --- | --- |

Västerbottens Län

| | Västra Götalands Län |
| --- | --- |

Västra Götalands Län

UNITED KINGDOM

| | Brighton & Hove |
| --- | --- |

Brighton & Hove

| | Conwy & Denbighshire
  - (only that part eligible under INTERREG IIA) |
| --- | --- |

Conwy & Denbighshire

- (only that part eligible under INTERREG IIA)

| | East of Northern Ireland |
| --- | --- |

East of Northern Ireland

| | East Sussex CC |
| --- | --- |

East Sussex CC

| | Gibraltar |
| --- | --- |

Gibraltar

| | Gwynedd |
| --- | --- |

Gwynedd

| | Isle of Anglesey |
| --- | --- |

Isle of Anglesey

| | Kent CC |
| --- | --- |

Kent CC

| | Medway Towns |
| --- | --- |

Medway Towns

| | North of Northern Ireland |
| --- | --- |

North of Northern Ireland

| | South West Wales |
| --- | --- |

South West Wales

| | West and South of Northern Ireland |
| --- | --- |

West and South of Northern Ireland

---

II LISA

TEGEVUSVALDKOND A:

PRIORITEETSETE TEEMADE JA KASUTUSKÕLBLIKE MEETMETE SOOVITUSLIK NIMEKIRI

Vastavalt üldeeskirjale peavad ERFi abiga rahastatavad tegevused kuuluma struktuurifondide tegevusvaldkonda ja olema kooskõlas reeglitega kulutuste nõuetele vastavuse kohta. Samuti peavad need olema kooskõlas ühenduse teiste õigusaktide ja poliitikaga, kaasa arvatud konkurentsieeskirjadega.

1.   Linnade, maapiirkondade ja rannikualade arengu edendamine

Piiriülese ala analüüs.

Ettevalmistus piirkonna majandamise suuniste kindlaksmääramiseks ja ühiseks planeerimiseks, hõlmates piiriüleseid alasid kui integreeritud geograafilisi üksusi (ja looduslike ja tehnoloogiliste katastroofide ennetamist).

Maakasutuse mitut valdkonda hõlmavate raamprogrammide edendamine.

Piiriüleste alade, eriti ühenduse tähtsusega alade, nagu NATURA 2000 alad planeerimine ning kaitsmine.

—   Linnade arendamine:

Ettevalmistus piirilähedaste integreeruvate piirkondade planeerimise ja majandamise ühiste suuniste kindlaks määramiseks pöörates eriti tähelepanu dokumendis “Linnade säästev areng: tegevuse raamprogramm” (K(98) 605 lõplik) antud põhimõtetele ja suunistele.

Koostöö linnade ja maapiirkondade vahel, soodustamaks jätkusuutlikku arengut.

Ajalooliste linnakeskuste renoveerimine ja arendamine (välja arvatud majutus) lähtudes ühisest piiriülesest strateegiast.

Piiriüleste tööstusalade planeerimine.

—   Maapiirkondade arendamine:

Põllumajandusmaa piiriülene planeerimine ja teised maakasutust puudutavad piiriülesed parandused.

Tegevusalade mitmekesistamine uute töökohtade soodustamiseks või lisasissetulekute võimaldamine maapiirkondade elanike tarvis.

Piiriülene maapiirkondade arendamine, peamiselt kvaliteettoodangu turustamise, turismi ja käsitöö edendamise, elutingimuste parandamise, külade renoveerimise ja arendamise ning maapärandi kaitsmise kaudu; teatud kaitse all olevate piiriüleste alade arendamine ja hooldamine.

Piiriüleste metsaressursside parandamine, säästev arendamine ja säilitamine, piiriüleste metsaalade laiendamine kooskõlas EAGGFi maapiirkondade arengut puudutava määruse VIII peatükiga (hõlmab ka looduslike katastroofide ennetamist mägialadel).

—   Rannikualade arendamine:

Ettevalmistus rannikulade planeerimise ja majandamise ühiste suuniste väljatöötamiseks.

Rannikualade keskkonna kaitsmine kahjustunud keskkonnaga alade ennetamise, kontrollimise ja taastamise, jäätmete kõrvaldamise ning vahendite ja infrastruktuuride (kaasa arvatud heitvee töötlemine) loomise ja/ või ühise kasutamise kaudu.

Veeressursside kvaliteedi kaitsmine maal, merel ja rannikualadel.

2.   Ärivaimu ja väikeettevõtete ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd), turismi, kohaliku arengu ja tööhõive algatuste (LDEI) arendamine

—   Ärivaim ja VKEd:

VKEde vaheliste majandussuhete piiriülese võrgustiku arendamine eesmärgiga arendada või luua kaubanduslikke, professionaalseid või piiriülese arenguga seotud organisatsioone, mis parandaksid koostööd, informatsioonitaset, juhtimisoskuste vahetust, tehnoloogiat, uurimistööd ja turu-uuringuid.

VKEde arengu toetamine investeerimisabi kaudu.

Piiriülese ligipääsu parandamine rahastamis-, krediit- ja äriteenustele.

Sobivate piiriüleste rahastamisvahendite arendamine.

Eespool mainitud ettevõtete tegevust võib osaliselt rahastada ainult algusjärgus, mitte üle kolme aasta, ja libiseva astmiku alusel.

—   Turism:

Keskkonnasõbraliku turismi (sealhulgas turismitalude) arendamine püsivaid töökohti loovate investeerimisprojektide, uute turismivõimaluste (kultuuriturism, ökoturism) väljatöötamise ja tutvustamise kaudu.

Ühiste reservsüsteemide loomine, edendamist toetavad meetmed ja turu-uuringud.

—   Kohalik areng ja tööhõive algatused (LDEI)

Naaberalade vaheliste teenuste või teiste LDEIs (1) loetletud teenuste võrgustiku loomine

3.   Tööturu integreerimine ja sotsiaalse hõlvatuse edendamine

Integreeritud tööturu arendamine või/ja loomine mõlemal pool piiri kooskõlas ESFi ülesannetega (ESFi määruse artikkel 1) võttes seeläbi arvesse kohustust edendada meestele ja naistele võrdsete töövõimaluste loomist ja kaasates tööturu osapooli.

Aladel, kus kehtib piiriülene EURESi partnerlusleping, tuleb erilist tähelepanu pöörata nimetatud partnerluslepingut täiendavate või toetavate tegevuste rakendamisele, mis aitavad parandada piiriülese tööturu toimimist. Need tegevused määratakse kindlaks lepingus EURESi kohalike partneritega.

Koostöö kannustamine kutsealase töö väljaõppe, vastastikuse diplomite aktsepteerimise ja pensioniõiguste siirdesüsteemi alal.

Tööhõive tagamise piiriüleste territoriaalsete lepingute arendamine.

Piiriülene sotsiaalne integratsioon.

4.   Teadusuuringute-, tehnoloogilise arengu, haridus-, kultuuri-, kommunikatsiooni-, tervise- ja kodanikukaitsealane koostöö

Teadusuuringute, tehnoloogiliste ja arengukeskuste vahelise, haridusalase (koolid, kesk- ja ülikoolid, kutsealane väljaõpe), kultuurialase (kaasa arvatud meedia ja sport), kommunikatsiooni-, tervise- ja kodanikukaitsealase koostöö kannustamine tööhõive edendamiseks ja konkurentsivõime tõstmiseks mõeldud institutsioonide, asutuste ja vahendite loomise ja/ või ühise kasutamise kaudu.

Kohaliku elanikkonna juurdepääsu parandamine nende valdkondade piiriülestele asutustele.

Haridus- ja tervisealased investeeringud, mis aitavad kaasa kohalikule arengule ja uute töökohtade loomisele.

Kultuurisündmused (näitused, festivalid) pole abikõlblikud, kui need ei loo püsivaid koostöösuhteid ega töökohti. Seetõttu ühekordseid sündmusi reeglina ei rahastata. Regulaarselt toimuvad sündmused võivad toetust saada ainult algusjärgus. Toetatakse pigem organisatoorset (produtseerimine, taieste hankimine, tasud artistidele) kui artistlikku tegevust.

Projektid, mis on valitud rahalise toetuse saamiseks teistelt ühenduse antud valdkonna rahastamisega seotud vahenditelt, nagu teadusuuringute ja tehnoloogilise arengu raamprogramm, Culture 2000, Media II, Socrates, Leonardo da Vinci, Tempus jne, ei ole taotluskõlblikud abi saamiseks käesolevalt algatuselt.

5.   Keskkonnakaitse, energiakasutuse tõhusus ja taastuvad energiaallikad

Keskkonna kaitsmine kahjustunud keskkonnaga alade ennetamise (kaasa arvatud looduslike ja tehnoloogiliste katastroofide ennetamine), jälgimise, taastamise, energia säästliku tarbimise, jäätmete kõrvaldamise ja ümbertöötlemise ning vahendite ja infrastruktuuride (kaasa arvatud heitvee töötlemine) loomise ja/ või ühise kasutamise kaudu.

Tõhus energiakasutus, alternatiivsed ja taastuvad energiaallikad.

Turismi korraldamine piiripealsetel loodusaladel, eriti ühenduse tähtsusega aladel.

6.   Piiriülese tähtsusega põhiinfrastruktuur

—   Transpordi parandamine:

Ühistransporti takistavate probleemide lahendamine, eriti piirilähedastes linnades ja külades.

Keskkonnasõbralike transpordivahendite, eriti alternatiivsete liiklemisvõimaluste (jalgrattad, kõndimine) edendamine koos vastavate infrastruktuuridega.

Kitsaskohtade eemaldamine (kaasa arvatud merel).

Ühendus üleeuroopaliste võrgustikega; nimetatud võrgustike sulgemine on lubatav ainult piisavalt õigustatud juhtudel ja sedagi ainult välispiiridel.

—   Teiste infrastruktuuride parandamine:

Piiriülese infrastruktuuri arendamine ja parandamine.

Piiriülese telekommunikatsiooni-, vee- ja energiasüsteemi korraldamine.

Informatsiooni- ja kommunikatsioonivõrgustike ja -teenuste parandamine.

Punktis 6 nimetatud tegevuste tegevuskulud rahastamisele ei kuulu.

7.   Õigus- ja haldusalane koostöö

Ettevalmistav töö (pilootprojektid, uuringud), et vähendada projekti “Ühisturu tegevusplaan” raames ühisturu loomist takistavaid probleeme (nt tarbijakaitse, finantsteenused, riigihange, piirkondlik abi) või erinevatest õigussüsteemidest tulenevaid probleeme (nt sotsiaalkindlustus, maksusüsteem) ja erinevatest haldussüsteemidest tulenevaid probleeme (nt salakaubandus, immigratsioon ja varjupaiga andmine, kodanikukaitse, piiriüleste tööstusalade loomine).

Välispiiride kindlustamine personali ühise väljakoolitamise ja parema vastastikuse infosüsteemi kaudu.

Projektid, mis on valitud rahalise toetuse saamiseks teistelt ühenduse antud valdkonna rahastamisega seotud vahenditelt nagu Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, STOP, Robert Schumanni meede ja nõukogu 3. detsembril 1998. aastal vastuvõetud plaan, ei ole taotluskõlblikud abi saamiseks käesolevalt algatuselt.

Nimetatud haldusasutuste tavalised halduskulud rahastamisele ei kuulu.

8.   Kodanike ja institutsioonide vaheline koostöö

Kodanike, era- või vabatahtlike organisatsioonide ja haldusasutuste ning institutsioonide vahelise kommunikatsiooni ja koostöö tihendamine eesmärgiga luua piirialadel integratsiooni jaoks vajalikud suhted ja institutsionaalne aluspõhi ning üldise ja sihtgruppidele määratud keeleõppe tutvustamine tööhõive edendamiseks.

Piiratud ressurssidega fondide loomine (Micro Project Facility) eesmärgiga käivitada väikeseid piiriülest inimeste integratsiooni edendavaid projekte (inimeselt-inimesele-tüüp), mida otseselt juhivad piiriülese koostööga tegelevad algatused (nt Euregios).

Ühekordsed sündmused ei ole taotluskõlblikud käesolevatest fondidest abi saamiseks, kui need ei ole osa ühisest piiriülese integratsiooni edendamise strateegiast.

8.a.   Naaberalade programmi prioriteetsed teemad:

Jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamine piirialadel.

Osalemine koostöös ühiste väljakutsete vastu valdkondades, nagu keskkond, rahvatervis, võitlus organiseeritud kuritegevusega ja selle ennetamine.

Kindlate ja tõhusate piiride tagamine.

Kohaliku, inimeselt-inimesele-tüüpi tegevuse edendamine.

9.   Tehniline abi

Ettevalmistavad uuringud ja tehniline toetus piiriüleste strateegiate väljatöötamiseks.

Tehniline abi piiriüleste partnerluslepingute sõlmimiseks piiriülese koostööprogrammi rakendamiseks mõeldud ühiste struktuuride loomise või arendamise kaudu.

ERFi poolt antav abi tehniliseks toetamiseks võib olla kuni 100 % ja seda vähendatakse, võttes arvesse INTERREG I ja II alusel välja antud summasid.

---

(1)  Euroopa strateegia kohaliku arengu ja tööhõive algatuste edendamiseks. Komisjoni teatis K (95) 273, EÜT C 265, 12.10.1995

---

III LISA

TEGEVUSVALDKOND B: ABIKÕLBLIKUD ALAD

| Programm | Liikmesriigid | Abikõlblikud alad (mitte tingimata NUTS II alad) |
| --- | --- | --- |
| VAHEMERE LÄÄNEOSA | Itaalia | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna |
| Hispaania | Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta, Melilla |
| Prantsusmaa | Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse |
| Portugal | Algarve, Alentejo |
| Suurbritannia | Gibraltar |
| Malta | Kogu riik |
| Kreeka | Kogu riik |
| ALPIDE ALA | Austria | Kogu riik |
| Saksamaa | Oberbayern ja Schwaben (Bayernis), Tübingen ja Freiburg im Breisgau (Baden-Württembergis) |
| Prantsusmaa | Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace |
| Sloveenia | Kogu riik |
| Itaalia | Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria |
| ATLANDI PIIRKOND | Iirimaa | Kogu riik |
| Suurbritannia | Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire ja Warwickshire, Avon, Gloucestershire ja Wiltshire, Dorset ja Somerset, Cornwall ja Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd ja Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan ja West Glamorgan, Põhja-Iirimaa, mägismaa ja saared, edela-Šoti |
| Prantsusmaa | Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées |
| Hispaania | Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva |
| Portugal | Kogu riik |
| EDELA- EUROOPA | Portugal | Kogu riik |
| Hispaania | Kogu riik |
| Prantsusmaa | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes |
| Suurbritannia | Gibraltar |
| LOODE-EUROOPA | Prantsusmaa | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgia | Kogu riik |
| Holland | Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg |
| Luksemburg | Kogu riik |
| Saksamaa | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- ja Oberfranken (Bavaarias) |
| Suurbritannia | Kogu riik |
| Iirimaa | Kogu riik |
| PÕHJAMERE PIIRKOND | Suurbritannia | Edela-Šoti, Ida-Šoti, mägismaa ja saared (välja arvatud Comhairle Nan Eilean ja Lochaber, Skye ja Lochalsh ja Argyll), Tees Valley ja Durham, Northumberland ja Tyne ja Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire ja Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland ja Northamptonshire, East Anglia, Essex. |
| Holland | Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland |
| Belgia | Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen |
| Saksamaa | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen |
| Taani | Kogu riik |
| Rootsi | Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län |
| BALTI MERE PIIRKOND | Taani | Kogu riik |
| Rootsi | Kogu riik |
| Läti | Kogu riik |
| Leedu | Kogu riik |
| Eesti | Kogu riik |
| Soome | Kogu riik |
| Poola | Kogu riik |
| Saksamaa | Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (Niedersachsenis) |
| CADSES | Austria | Kogu riik |
| Saksamaa | Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Itaalia | Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria |
| Tšehhi Vabariik | Kogu riik |
| Ungari | Kogu riik |
| Poola | Kogu riik |
| Slovakkia | Kogu riik |
| Sloveenia | Kogu riik |
| Kreeka | Kogu riik |
| PÕHJA ÄÄREALA | Soome | Kõik Obj. 1 alad ja külgnevad alad Pohjois-Pohjanmaa`l, Keski-Suomi`ssa ja Keski-Pohjanmaa`l |
| Rootsi | Kõik Obj. 1 alad, külgnevad rannikualased alad ja Gävleborgs län |
| Suurbritannia | Šotimaa, eriti mägismaa ja saared |
| ARCHIMED | Kreeka | Kogu riik |
| Itaalia | Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania |
| Küpros | Kogu riik |
| Malta | Kogu riik |
| KARIIBI PIIRKOND | Prantsusmaa | Guyane, Guadeloupe, Martinique |
| ASSOORI-MADEIRA-KANAARI PIIRKOND | Portugal | Açores, Madeira |
| Hispaania | Canarias |
| INDIA OOKEANI PIIRKOND | Prantsusmaa | Réunion |

Programm

Liikmesriigid

Abikõlblikud alad (mitte tingimata NUTS II alad)

VAHEMERE LÄÄNEOSA

Itaalia

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta, Emilia-Romagna

Hispaania

Andalucia, Murcia, C. Valenciana, Cataluña, Baleares, Aragon, Ceuta, Melilla

Prantsusmaa

Languedoc-Roussillon, PACA, Rhône-Alpes, Corse

Portugal

Algarve, Alentejo

Suurbritannia

Gibraltar

Malta

Kogu riik

Kreeka

Kogu riik

ALPIDE ALA

Austria

Kogu riik

Saksamaa

Oberbayern ja Schwaben (Bayernis), Tübingen ja Freiburg im Breisgau (Baden-Württembergis)

Prantsusmaa

Rhône-Alpes, PACA, Franche-Comté, Alsace

Sloveenia

Kogu riik

Itaalia

Lombardia, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Valle d'Aosta, Piemonte, Liguria

ATLANDI PIIRKOND

Iirimaa

Kogu riik

Suurbritannia

Cumbria, Lancashire, Greater Manchester, Cheshire, Merseyside, Worcestershire ja Warwickshire, Avon, Gloucestershire ja Wiltshire, Dorset ja Somerset, Cornwall ja Devon, Staffordshire, Herefordshire, Shropshire, West Midlands, Clwyd, Dyfed, Gwynedd ja Powys, Gwent, Mid-Glamorgan, South Glamorgan ja West Glamorgan, Põhja-Iirimaa, mägismaa ja saared, edela-Šoti

Prantsusmaa

Aquitaine, Poitou-Charentes, Pays-de-la Loire, Bretagne, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Limousin, Centre, Midi-Pyrénées

Hispaania

Galicia, Asturias, Cadiz, Canarias, Cantabria, Navarra, Pais Vasco, Sevilla, La Rioja, Castilla-Léon, Huelva

Portugal

Kogu riik

EDELA- EUROOPA

Portugal

Kogu riik

Hispaania

Kogu riik

Prantsusmaa

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes

Suurbritannia

Gibraltar

LOODE-EUROOPA

Prantsusmaa

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgia

Kogu riik

Holland

Overijssel, Gelderland, Flevoland, Utrecht, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland, Noord-Brabant, Limburg

Luksemburg

Kogu riik

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg, Schwaben, Unter-, Mittel- ja Oberfranken (Bavaarias)

Suurbritannia

Kogu riik

Iirimaa

Kogu riik

PÕHJAMERE PIIRKOND

Suurbritannia

Edela-Šoti, Ida-Šoti, mägismaa ja saared (välja arvatud Comhairle Nan Eilean ja Lochaber, Skye ja Lochalsh ja Argyll), Tees Valley ja Durham, Northumberland ja Tyne ja Wear, Humberside, North Yorkshire, South Yorkshire, West Yorkshire, Derbyshire ja Nottinghamshire, Lincolnshire, Leicestershire, Rutland ja Northamptonshire, East Anglia, Essex.

Holland

Friesland, Groningen, Drenthe, Overijssel, Flevoland, Noord-Holland, Zuid-Holland, Zeeland

Belgia

Antwerpen, Oost-Vlaanderen, West-Vlaanderen

Saksamaa

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen

Taani

Kogu riik

Rootsi

Västra Götalands, Hallands, Värmlands, Kronobergs län, Skåne län

BALTI MERE PIIRKOND

Taani

Kogu riik

Rootsi

Kogu riik

Läti

Kogu riik

Leedu

Kogu riik

Eesti

Kogu riik

Soome

Kogu riik

Poola

Kogu riik

Saksamaa

Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern, Berlin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Regierungsbezirk Lüneburg (Niedersachsenis)

CADSES

Austria

Kogu riik

Saksamaa

Baden-Württemberg, Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen, Mecklenburg-Vorpommern

Itaalia

Puglia, Molise, Abruzzo, Marche, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Lombardia, Trentino-Alto Adige, Umbria

Tšehhi Vabariik

Kogu riik

Ungari

Kogu riik

Poola

Kogu riik

Slovakkia

Kogu riik

Sloveenia

Kogu riik

Kreeka

Kogu riik

PÕHJA ÄÄREALA

Soome

Kõik Obj. 1 alad ja külgnevad alad Pohjois-Pohjanmaa`l, Keski-Suomi`ssa ja Keski-Pohjanmaa`l

Rootsi

Kõik Obj. 1 alad, külgnevad rannikualased alad ja Gävleborgs län

Suurbritannia

Šotimaa, eriti mägismaa ja saared

ARCHIMED

Kreeka

Kogu riik

Itaalia

Sicilia, Calabria, Basilicata, Puglia, Campania

Küpros

Kogu riik

Malta

Kogu riik

KARIIBI PIIRKOND

Prantsusmaa

Guyane, Guadeloupe, Martinique

ASSOORI-MADEIRA-KANAARI PIIRKOND

Portugal

Açores, Madeira

Hispaania

Canarias

INDIA OOKEANI PIIRKOND

Prantsusmaa

Réunion

---

IV LISA

TEGEVUSVALDKOND B: PRIORITEEDID JA MEETMED

Vastavalt üldeeskirjale peavad strukturaalfondide abiga rahastatavad tegevused olema kooskõlas ühenduse teiste õigusaktide ja poliitikaga, kaasa arvatud konkurentsieeskirjadega.

Harmoonilise, tasakaalustatud ja jätkusuutlikku arengu edendamise raames aitavad käesolevas tegevusvaldkonnas ära toodud meetmed kaasa koostöös osalevate alade arengule ning majanduslikule ja sotsiaalsele integratsioonile.

1.   Ruumilise arengu strateegiad, kaasa arvatud linnadevaheline ning linnade ja maapiirkondade vaheline koostöö eesmärgiga edendada polütsentrilist ja jätkusuutlikku arengut

| — | Riikidevahelise territooriumi ruumilise arengu perspektiivide koostamine. |
| --- | --- |

—

Riikidevahelise territooriumi ruumilise arengu perspektiivide koostamine.

| — | Riikidevahelist territooriumit puudutavate projektide ja poliitika mõju territoriaalne hindamine. |
| --- | --- |

—

Riikidevahelist territooriumit puudutavate projektide ja poliitika mõju territoriaalne hindamine.

| — | Metropolialade ja “sissepääsu” linnade vahelise koostöö edendamine eesmärgiga luua suuremaid globaalse majandusliku integratsiooni regioone, eriti ühenduse äärealadel. |
| --- | --- |

—

Metropolialade ja “sissepääsu” linnade vahelise koostöö edendamine eesmärgiga luua suuremaid globaalse majandusliku integratsiooni regioone, eriti ühenduse äärealadel.

| — | Väikeste ja keskmise suurusega linnade vahelise võrgustiku ja strateegiliste ühenduste edendamine, kaasa arvatud meetmed väikeste linnade osatähtsuse suurendamiseks maapiirkondade arengus. |
| --- | --- |

—

Väikeste ja keskmise suurusega linnade vahelise võrgustiku ja strateegiliste ühenduste edendamine, kaasa arvatud meetmed väikeste linnade osatähtsuse suurendamiseks maapiirkondade arengus.

| — | Teadusuuringute- ja arengualane koostöö, ligipääsu võimaldamine uuendusetele, eriti mis puudutab linnavõrgustikke. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringute- ja arengualane koostöö, ligipääsu võimaldamine uuendusetele, eriti mis puudutab linnavõrgustikke.

| — | Teadlikkuse tõstmine pikaajaliste ruumiliste perspektiivide kohta ning planeerimis- ja uurimisasutuste võrgustamise edendamine eesmärgiga luua ühine vaatlus- ja kontrollsüsteem. |
| --- | --- |

—

Teadlikkuse tõstmine pikaajaliste ruumiliste perspektiivide kohta ning planeerimis- ja uurimisasutuste võrgustamise edendamine eesmärgiga luua ühine vaatlus- ja kontrollsüsteem.

2.   Tõhusate ja säästvate transpordisüsteemide arendamine ja infoühiskonnale ligipääsu parandamine

| — | Riiklike ja riikidevahelise transpordivõrgustike ja -keskuste parandamine, eriti ühenduste kaudu teisejärguliste võrgustikega; rahastamisele ei kuulu sõidu- ja peateede ehitamine. |
| --- | --- |

—

Riiklike ja riikidevahelise transpordivõrgustike ja -keskuste parandamine, eriti ühenduste kaudu teisejärguliste võrgustikega; rahastamisele ei kuulu sõidu- ja peateede ehitamine.

| — | Intermodaalsuse ja modaalse pöörde edendamine keskkonnaliselt sobivamate transpordivõimaluste suunas, eriti mis puudutab meretransporti, sisemaa veetee-, raudtee- ja ka motoriseerimata transpordivõimalusi. |
| --- | --- |

—

Intermodaalsuse ja modaalse pöörde edendamine keskkonnaliselt sobivamate transpordivõimaluste suunas, eriti mis puudutab meretransporti, sisemaa veetee-, raudtee- ja ka motoriseerimata transpordivõimalusi.

| — | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise soodustamine võrgustamise ja “virtuaalse” kobardumise eesmärgil, mis omakorda oleks toeks ühistele äri- ja turundusstrateegiatele ja looks VKEdele parema võimaluse uuendustele, eriti tehnoloogilistele uuendustele, ligipääsuks. |
| --- | --- |

—

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise soodustamine võrgustamise ja “virtuaalse” kobardumise eesmärgil, mis omakorda oleks toeks ühistele äri- ja turundusstrateegiatele ja looks VKEdele parema võimaluse uuendustele, eriti tehnoloogilistele uuendustele, ligipääsuks.

| — | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise soodustamine eesmärgiga parandada ühiskondlikke teenindusi, kaasa arvatud oskusteave ja tehnoloogia vahetamine kohalike haldusasutuste vahel ja ühiskondlikke huve teenivate projektide (haridus ja koolitus, haigekassa jne) arendamine. |
| --- | --- |

—

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise soodustamine eesmärgiga parandada ühiskondlikke teenindusi, kaasa arvatud oskusteave ja tehnoloogia vahetamine kohalike haldusasutuste vahel ja ühiskondlikke huve teenivate projektide (haridus ja koolitus, haigekassa jne) arendamine.

| — | Telemaatiliste teeninduste ja infoühiskonna poolt pakutavate kauguste ületamise võimalustel põhinevate projektide arendamine; infole ning uuendustele ligipääsemise edendamine, eriti mis puudutab elektroonikakaubanduse, koolituse, teadusuuringute ja kaugtöö sektoreid. |
| --- | --- |

—

Telemaatiliste teeninduste ja infoühiskonna poolt pakutavate kauguste ületamise võimalustel põhinevate projektide arendamine; infole ning uuendustele ligipääsemise edendamine, eriti mis puudutab elektroonikakaubanduse, koolituse, teadusuuringute ja kaugtöö sektoreid.

3.   Keskkonna edendamine ja kultuuripärandi, looduslike ressursside, eriti veeressursside hoidmine

| — | Osalemine Euroopa ökoloogilise võrgustiku (NATURA 2000) edasises arendamises ühendades sellega regionaalse, rahvusliku, rahvusvahelise ja ühenduse tähtsusega alasid. |
| --- | --- |

—

Osalemine Euroopa ökoloogilise võrgustiku (NATURA 2000) edasises arendamises ühendades sellega regionaalse, rahvusliku, rahvusvahelise ja ühenduse tähtsusega alasid.

| — | Inimtegevuse poolt kahjustatud kultuurmaade, kaasa arvatud alad, mis on kahjustunud põllumajandusliku tegevuse lõpetamise tagajärjel, loov taastamine integreeritud ruumilise arengu strateegiate programmi raames. |
| --- | --- |

—

Inimtegevuse poolt kahjustatud kultuurmaade, kaasa arvatud alad, mis on kahjustunud põllumajandusliku tegevuse lõpetamise tagajärjel, loov taastamine integreeritud ruumilise arengu strateegiate programmi raames.

| — | Loodus- ja kultuurivarade uuenduslik edendamine maapiirkondades, eriti hõredalt asustatud aladel, võimaliku jätkusuutliku turismi arendamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Loodus- ja kultuurivarade uuenduslik edendamine maapiirkondades, eriti hõredalt asustatud aladel, võimaliku jätkusuutliku turismi arendamise eesmärgil.

| — | Koostöö edendamine kultuuripärandi kaitsmise ja loova arendamise eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Koostöö edendamine kultuuripärandi kaitsmise ja loova arendamise eesmärgil.

| — | Ühiste strateegiate ja tegevuste koostamine ja rakendamine riskihaldamiseks looduskatastroofirohketel aladel. |
| --- | --- |

—

Ühiste strateegiate ja tegevuste koostamine ja rakendamine riskihaldamiseks looduskatastroofirohketel aladel.

| — | Integreeritud strateegiate ja tegevuste koostamine ja rakendamine üleujutuste ennetamiseks riikidevahelistel jõgede kokkujooksualadel. |
| --- | --- |

—

Integreeritud strateegiate ja tegevuste koostamine ja rakendamine üleujutuste ennetamiseks riikidevahelistel jõgede kokkujooksualadel.

| — | Integreeritud strateegiate ja tegevuste koostamine ja rakendamine põua ennetamiseks seoses riikidevaheliste koostööterritooriumitega. |
| --- | --- |

—

Integreeritud strateegiate ja tegevuste koostamine ja rakendamine põua ennetamiseks seoses riikidevaheliste koostööterritooriumitega.

| — | Rannikuvete ühine majandamine. |
| --- | --- |

—

Rannikuvete ühine majandamine.

| — | Taastuvate energiaallikate edendamine. |
| --- | --- |

—

Taastuvate energiaallikate edendamine.

4.   Spetsiifilised prioriteedid

| — | Integreeritud koostöö edendamine mere- ja saarepiirkondade vahel. Koostöö võib sisaldada kahepoolseid tegevusi. |
| --- | --- |

—

Integreeritud koostöö edendamine mere- ja saarepiirkondade vahel. Koostöö võib sisaldada kahepoolseid tegevusi.

| — | Integreeritud koostöö edendamine kõige kaugematel äärealadel. |
| --- | --- |

—

Integreeritud koostöö edendamine kõige kaugematel äärealadel.

| — | Naaberalade programmi prioriteetsed teemad:






  — | jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamine piirialadel, |
| --- | --- | --- |

—

Naaberalade programmi prioriteetsed teemad:

—

jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamine piirialadel,

| — | osalemine koostöös ühiste väljakutsete vastu valdkondades nagu keskkond, rahvatervis, võitlus organiseeritud kuritegevusega ja selle ennetamine, |
| --- | --- |

—

osalemine koostöös ühiste väljakutsete vastu valdkondades nagu keskkond, rahvatervis, võitlus organiseeritud kuritegevusega ja selle ennetamine,

| — | kindlate ja tõhusate piiride tagamine, |
| --- | --- |

—

kindlate ja tõhusate piiride tagamine,

| — | kohaliku, inimeselt-inimesele-tüüpi tegevuse edendamine. |
| --- | --- |

—

kohaliku, inimeselt-inimesele-tüüpi tegevuse edendamine.

5.   Tehniline abi

Tehniline abi riikidevaheliste partnerluslepingute sõlmimiseks riikidevahelise koostööprogrammi rakendamiseks mõeldud ühiste struktuuride loomise või arendamise kaudu.

ÜLDISED MÄRKUSED

Komisjoni märkus, mis puudutab vastavalt 28. aprilli 2000. aasta teatisele (ära toodud terviklikkuse seisukohalt)

Itaalia piirkondi ja Aadria mere äärseid riike

Kui poliitilised tingimused Itaalia piirkondade ja Aadria mere äärsete kolmandate riikide vahelise koostöö kannustamiseks INTERREG III alusel on täidetud, töötab komisjon välja kõige sobivamad meetodid koostöö kannustamiseks teiste koostöö vahenditega.

Komisjoni märkus, mis puudutab Euroopa Ülemkogu poolt Berliini istungjärgul vastu võetud erikohustust

Komisjon kinnitab, et arvestab kõigi Euroopa Ülemkogu poolt Berliini istungjärgul vastu võetud erikohustustega Austria ja Hollandi suhtes, eriti INTERREG III raames.

Komisjoni märkus, mis puudutab koostööd INTERREG III ja Balkani riikide vahel

Kui poliitilised tingimused koostöö kannustamiseks liikmesriikide, keda INTERREG III kõige rohkem puudutab, nimelt Austria, Kreeka ja Itaalia, ning Balkani kolmandate riikide vahel INTERREG III alusel on täidetud, töötab komisjon välja kõige sobivamad meetodid koostöö kannustamiseks teiste koostöö vahenditega.

TEGEVUSVALDKONDA A PUUDUTAVAD MÄRKUSED

Komisjoni märkus, mis puudutab Belfasti

Komisjonil on hea meel rahu ja leppimise eriprogrammi raames Põhja-Iirimaal ja Iirimaa piirilähedastes krahvkondades ning programmi Põhja-Iirimaa–Iirimaa INTERREG II A raames saavutatud positiivsete tulemuste üle.

Et kindlustada nimetatud programmide edasine edukas toimimine, leiab komisjon, et Belfast (nii Outer Belfast kui ka Belfast NUTS III taseme järgi) peaks osalema INTERREG III tegevusvaldkonna A programmis aastateks 2000—2006 raamprogrammis, mis sisaldab külgnevatele aladele 20 % paindlikkust lubavat reeglit (vaata INTERREG III suuniste punkt 10).

Komisjoni märkus, mis puudutab INTERREG III tegevusvaldkonna A rakendamist Belgias

Et tagada piiriüleste programmide tulemusrikas kasutamine koostöös Saksamaa Liitvabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi ja Prantsusmaaga, leiab komisjon, et Hasselti, Huy', Waremme et Marche-en-Famenne'i alad peaksid eelisjärgus osalema INTERREG III tegevusvaldkonna A programmi aastateks 2000–2006 raamprogrammis, mis sisaldab külgnevatele aladele 20 % paindlikkust lubavat reeglit (vaata INTERREG III suuniste punkt 10), võttes seejuures eriti arvesse antud programmide alusel esitatud projektide vajalikku ühtsust.

TEGEVUSVALDKONDA B PUUDUTAVAD MÄRKUSED

Komisjoni märkus, mis puudutab koostööd Barentsi mere piirkonnas

Komisjon võtab tulevase INTERREG III B programmi raames, mis käsitleb riikidevahelist koostööd Balti mere piirkonnas, eriti arvesse Rootsi ja Soome poolt esitatud palvet võimaldada neile Barentsi mere piirkonnas eelisjärgus koostöö arendamist naaberriikidega (Norra ja Venemaa).

Komisjoni märkus, mis puudutab koostööd Baltimaade lõunaosas

Komisjon leiab, et koostöö, mida käesoleval hetkel toetatakse SWEBALTCOPi artikli 10 kohase projekti alusel, peaks jätkuma uue algatuse INTERREG III all. Arvestades nimetatud koostöö olemust, peaks tulevaste tegevuste korraldamisel lähtuma Balti mere programmi tegevusvaldkonna B raamprogrammist. Juhul, kui INTERREG III ja PHARE kooskõlastamisel peaksid esile kerkima raskused, on komisjon valmis välja töötama teised koostöö kannustamise võimalused.

MÄRKUSED VII PEATÜKI KOHTA

Komisjoni märkus, mis puudutab VII peatüki rakendamist

Üldeeskirja artikli 31 lõigu 2 teises alalõigus sätestatud automaatse kohustustest vabastamise tähtaegu võib pikendada, uurides igat juhtumit eraldi, et tuvastada viivitusi, mis on tingitud väliste rahastamisvahendite otsuste vastuvõtmise protsesside poolt.

Komisjoni märkus INTERREG III ja TACISe kohta

Olles teadlik Põhjamõõtme tähtsusest ja raskustest kaasata seda praegusel hetkel ühenduse algatuse INTERREG III ja TACISe vahelise koostöö raamprogrammi, teatab komisjon, et on valmis otsima efektiivseid meetmeid INTERREG III programmide ja TACISe toetuste kooskõlastamiseks ja ühildamiseks kohe kättesaadavate tegevussuuniste kaudu eesmärgiga parandada koostööks vajalikke tingimusi, jättes kõrvale eelarvamused poliitilise olukorra suhtes, mis võiks olla seoses TACISe rakendamisega.

Komisjoni märkus INTERREG III ja MEDA kohta

Olles teadlik Vahemeremõõtme tähtsusest ja raskustest kaasata seda praegusel hetkel ühenduse algatuse INTERREG III ja MEDA vahelise koostöö raamprogrammi, teatab komisjon, et on valmis otsima efektiivseid meetmeid INTERREG III programmide ja MEDA toetuste kooskõlastamiseks ja ühildamiseks koheselt kättesaadavate tegevussuuniste kaudu eesmärgiga parandada koostööks vajalikke tingimusi.

Komisjoni märkus ESPONi kohta

Kui kõik 15 liikmesriiki on valmis esitama ühise ettepaneku ruumilise arengu instituutide (ESPON) vahelise koostöövõrgustiku loomiseks, mis hõlmab ka finantssüsteemi ja on kooskõlas Euroopa ruumilise arengu suundade vaatlustulemuste ja analüüsiga, on komisjon valmis nimetatud koostöö rahastamist toetama INTERREG III suuniste punktis 53 ettenähtud “võrgustike” eelarve kaudu.

---

(KÄESOLEV LISA ASENDAB PIIRKONDADEVAHELISE KOOSTÖÖ TEATISE LISA A)

LISA A

ALADE JAOTUS PROGRAMMIDEKS

| Programm | Liikmeriigid | Abikõlbulikud alad |
| --- | --- | --- |
| LÕUNA REGIOON | Itaalia | Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta |
| Kreeka | Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki |
| Portugal | Kogu riik |
| Hispaania | Kogu riik |
| Prantsusmaa | Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion |
| Suurbritannia | Gibraltar |
| Küpros | Kogu riik |
| Malta | Kogu riik |
| LÄÄNE REGIOON | Prantsusmaa | Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire |
| Belgia | Kogu riik |
| Holland | Kogu riik |
| Luksemburg | Kogu riik |
| Saksamaa | Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg |
| Suurbritannia | Kogu riik (välja arvatud Gibraltar) |
| Iirimaa | Kogu riik |
| PÕHJA REGIOON | Taani | Kogu riik |
| Saksamaa | Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern |
| Rootsi | Kogu riik |
| Soome | Kogu riik |
| Eesti | Kogu riik |
| Läti | Kogu riik |
| Leedu | Kogu riik |
| Poola | Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie |
| IDA REGIOON | Austria | Kogu riik |
| Saksamaa | Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen |
| Itaalia | Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche |
| Kreeka | Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros |
| Tšehhi Vabariik | Kogu riik |
| Ungari | Kogu riik |
| Slovakkia | Kogu riik |
| Sloveenia | Kogu riik |
| Poola | Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie |

Programm

Liikmeriigid

Abikõlbulikud alad

LÕUNA REGIOON

Itaalia

Piemonte, Lombardia, Liguria, Toscana, Umbria, Lazio, Campania, Sardegna, Basilicata, Calabria, Sicilia, Valle d'Aosta

Kreeka

Dytiki Ellada, Peloponnisos,Voreio Aigaio, Notio Aigaio, Kriti, Ionia Nisia, Sterea Ellada, Attiki

Portugal

Kogu riik

Hispaania

Kogu riik

Prantsusmaa

Midi-Pyrénées, Limousin, Auvergne, Aquitaine, Languedoc-Roussillon, Poitou-Charentes, PACA, Rhône-Alpes, Corse, Guyane, Guadeloupe, Martinique, Réunion

Suurbritannia

Gibraltar

Küpros

Kogu riik

Malta

Kogu riik

LÄÄNE REGIOON

Prantsusmaa

Nord-Pas de Calais, Picardie, Haute-Normandie, Île de France, Basse-Normandie, Centre, Champagne-Ardennes, Lorraine, Bourgogne, Alsace, Franche-Comté, Bretagne, Pays de la Loire

Belgia

Kogu riik

Holland

Kogu riik

Luksemburg

Kogu riik

Saksamaa

Nordrhein-Westfalen, Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Baden-Württemberg

Suurbritannia

Kogu riik (välja arvatud Gibraltar)

Iirimaa

Kogu riik

PÕHJA REGIOON

Taani

Kogu riik

Saksamaa

Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Mecklenburg-Vorpommern

Rootsi

Kogu riik

Soome

Kogu riik

Eesti

Kogu riik

Läti

Kogu riik

Leedu

Kogu riik

Poola

Zachodniopomorskie, Pomorskie, Warminsko-Mazurskie, Podlaskie, Kujawo-Pomorskie

IDA REGIOON

Austria

Kogu riik

Saksamaa

Bayern, Sachsen, Sachsen-Anhalt, Berlin, Brandenburg, Thüringen

Itaalia

Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Trentino-Alto Adige, Emilia-Romagna, Puglia, Molise, Abruzzo, Marche

Kreeka

Anatoliki Maekdonia, Thraki, Kentriki Makedonia, Dytiki Makedonia, Thessalia, Ipeiros

Tšehhi Vabariik

Kogu riik

Ungari

Kogu riik

Slovakkia

Kogu riik

Sloveenia

Kogu riik

Poola

Dolnośląskie, Lubelskie, Lubuskie, Lodzkie, Małopolskie, Mazowieckie, Opolskie, Podkarpackie, Slaskie, Świętokrzyskie, Wielkopolskie

---