# Úradný vestník C 258/20.

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 258 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4720. októbra 2004 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 258

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4720. októbra 2004

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Komisia |
| 2004/C 258/1 | Výmenný kurz eura | 1 |
| 2004/C 258/2 | Štátna pomoc — Švédsko — Pomoc C 22/04 (ex N 648/01) — Daňové zrážky pre rybárov z povolania — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 258/3 | Oznámenie uverejnené uplatňovaním článku 27 odsek 4 nariadenia Rady č. 1/2003, týkajúceho sa záležitosti COMP/B-1/38348 — Obchodná spoločnosť Repsol CPP SA | 7 |
| 2004/C 258/4 | Štátna pomoc — Nemecko — Štátna pomoc C 5/04 (ex N 609/03 — Kronoply GmbH (Multisektorový rámec)) — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  ) | 12 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Komisia

2004/C 258/1

Výmenný kurz eura

1

2004/C 258/2

Štátna pomoc — Švédsko — Pomoc C 22/04 (ex N 648/01) — Daňové zrážky pre rybárov z povolania — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

2

2004/C 258/3

Oznámenie uverejnené uplatňovaním článku 27 odsek 4 nariadenia Rady č. 1/2003, týkajúceho sa záležitosti COMP/B-1/38348 — Obchodná spoločnosť Repsol CPP SA

7

2004/C 258/4

Štátna pomoc — Nemecko — Štátna pomoc C 5/04 (ex N 609/03 — Kronoply GmbH (Multisektorový rámec)) — Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (
  1
  )

1

12

---

| | III   Oznámenia |
| --- | --- |
| | Komisia |
| 2004/C 258/5 | Doplnok k oznámeniu o výzve na predkladanie ponúk na verejnú súťaž na poskytnutie vývoznej náhrady na vývoz ovsa z Fínska a Švédska ( Ú. v. EÚ C 222, 4.9.2004 ) | 17 |
| 2004/C 258/6 | Oznámenie o TARIC (Integrovaný colný sadzobník Európskych spoločenstiev) | 18 |

III   Oznámenia

Komisia

2004/C 258/5

Doplnok k oznámeniu o výzve na predkladanie ponúk na verejnú súťaž na poskytnutie vývoznej náhrady na vývoz ovsa z Fínska a Švédska ( Ú. v. EÚ C 222, 4.9.2004 )

( Ú. v. EÚ C 222, 4.9.2004 )

17

2004/C 258/6

Oznámenie o TARIC (Integrovaný colný sadzobník Európskych spoločenstiev)

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Komisia

| 20.10.2004 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 258/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 258/1

---

Výmenný kurz eura (1)

19. októbra 2004

(2004/C 258/01)

1 euro
  =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2509 |
| JPY | Japonský jen | 135,81 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4383 |
| GBP | Britská libra | 0,6943 |
| SEK | Švédska koruna | 9,0817 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,5385 |
| ISK | Islandská koruna | 87,40 |
| NOK | Nórska koruna | 8,24 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9559 |
| CYP | Cyperská libra | 0,5757 |
| CZK | Česká koruna | 31,43 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 246,62 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6689 |
| MTL | Maltská líra | 0,4301 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2883 |
| ROL | Rumunský lei | 41 175 |
| SIT | Slovinský toliar | 239,9 |
| SKK | Slovenská koruna | 39,96 |
| TRL | Turecká líra | 1 843 400 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,7175 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,5751 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,7433 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8215 |
| SGD | Singapurský dolár | 2,0954 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 432,16 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 7,9181 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2509

JPY

Japonský jen

135,81

DKK

Dánska koruna

7,4383

GBP

Britská libra

0,6943

SEK

Švédska koruna

9,0817

CHF

Švajčiarsky frank

1,5385

ISK

Islandská koruna

87,40

NOK

Nórska koruna

8,24

BGN

Bulharský lev

1,9559

CYP

Cyperská libra

0,5757

CZK

Česká koruna

31,43

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

246,62

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6689

MTL

Maltská líra

0,4301

PLN

Poľský zlotý

4,2883

ROL

Rumunský lei

41 175

SIT

Slovinský toliar

239,9

SKK

Slovenská koruna

39,96

TRL

Turecká líra

1 843 400

AUD

Austrálsky dolár

1,7175

CAD

Kanadský dolár

1,5751

HKD

Hongkongský dolár

9,7433

NZD

Novozélandský dolár

1,8215

SGD

Singapurský dolár

2,0954

KRW

Juhokórejský won

1 432,16

ZAR

Juhoafrický rand

7,9181

---

(1)

Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 20.10.2004 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 258/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 258/2

---

ŠTÁTNA POMOC — ŠVÉDSKO

Pomoc C 22/04 (ex N 648/01) — Daňové zrážky pre rybárov z povolania

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2004/C 258/02)

(Text s významom pre EHP)

Komisia na základe listu zo 16. októbra 2004, uvedeného v autentickom znení za týmto zhrnutím, informovala Švédsko o svojom rozhodnutí na začatie postupu, stanoveného v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES týkajúceho sa uvedenej pomoci.

Zúčastnené strany môžu predložiť svoje pripomienky ohľadom pomoci, na základe ktorých Komisia začne postup do jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a priloženého listu, na tejto adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Fisheries |
| Directorate D – Legal Unit |
| Rue de la Loi, 200 |
| B – 1049 Brussels |
| Fax: (+32 2) 295 19 42 |

European Commission

Directorate-General for Fisheries

Directorate D – Legal Unit

Rue de la Loi, 200

B – 1049 Brussels

Fax: (+32 2) 295 19 42

Tieto pripomienky budú oznámené Švédsku. O dôverné zaobchádzanie s totožnosťou zúčastnenej strany, ktorá predkladá pripomienky je, za predpokladu uvedenia dôvodov, možné písomne požiadať.

Zhrnutie

Cieľom oznámeného návrhu zákona, ktorý je návrhom zákona o dani z príjmu (1999:1229), je odškodniť všetkých oprávnených rybárov s ohľadom na náklady vzniknuté počas rybolovu. Týmto sa zmení platný systém o daňových výhodách pre rybárov, čo je v zásade uplatňovanie všeobecného daňového systému v sektore rybárstva, keďže rybári môžu za zvýšené životné náklady uplatňovať tie isté štandardné daňové zrážky ako ostatné samostatne zárobkovo činné osoby a s rovnakými čiastkami. V súčasnosti je na to, aby rybár mohol využívať daňové zrážky, nevyhnutné stráviť počas rybolovu noc mimo domova. Vo výške pevne stanovenej čiastky je možné uplatniť zrážku za zvýšené životné náklady a ubytovanie na deň.

Z dôvodu charakteru rybárstva vo Švédsku boli pobrežní a vnútrozemskí rybári, ktorí netrávia noc mimo domova, úplne vylúčení zo súčasného systému daňových úľav. Cieľom schémy je vytvoriť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže medzi švédskymi, dánskymi a nórskymi rybármi a kompenzovať nerovnováhu medzi rybármi, ktorí majú (t.j. ktorí trávia počas rybolovu noc mimo domova) a ktorí nemajú nárok na v súčasnosti platnú daňovú zrážku. V súlade s oznámenou schémou sa bude daňová zrážka vzťahovať tiež na rybolov, ktorý nezahŕňa noc strávenú mimo domova. Navyše sa počíta so znížením administratívnej záťaže rybárov ako aj daňových úradov. Podľa oznámeného systému sa zníženie daňového zaťaženia jednotlivých rybárov vypočíta na základe ich príjmu, toto zníženie nesmie prekročiť 40 000 SEK (4 444 €) na rok. Zníženie však nesmie prekročiť 20 % ročného príjmu.

Oznámená schéma sa uplatňuje iba na rybárov a jedinou podmienkou je povolenie na profesionálny rybolov. Rybári využívajúci oznámenú schému by na zvýšené životné náklady nemohli využívať iné daňové zrážky.

Ak dôjde k prijatiu, táto oznámená schéma bude predstavovať stratu pre švédsku pokladňu 34 400 000 SEK (3 822 222 €) ročne, čo predstavuje 18 200 000 SEK (2 022 222 €) z uplynulých vnútroštátnych sociálnych príspevkov a zníženie 16 200 000 SEK (1 800 000 €) z regionálnych príjmov z daní každého príslušného regiónu. V súčasnosti je vo Švédsku približne 2 000 oprávnených rybárov.

V súčasnosti platný systém daňových zrážok sa uplatňuje rovnako vo všetkých sektoroch hospodárstva. Nezvýhodňuje sektor rybného hospodárstva a nie je preto štátnou pomocou ale všeobecným opatrením. Povolením daňovej zrážky bez požadovania noci strávenej mimo domova rybárov by táto oznámená schéma zvýhodňovala iba sektor rybného hospodárstva. V súčasnosti sa preto zdá, že oznámená schéma predstavuje štátnu pomoc.

V oblasti rybného hospodárstva je nevyhnutné preskúmať opatrenie vo svetle Usmernení na preskúmanie štátnej pomoci v rybnom hospodárstve a akvakultúre (1). V súlade s bodom 1.2 týchto usmernení, štátna pomoc, ktorá je udelená bez uvalenia akejkoľvek povinnosti na príjemcu, a ktorej cieľom je zlepšiť situáciu podnikov a zvýšiť ich platobnú schopnosť, a ktorá má za následok zlepšenie príjmu príjemcu nie je, ako prevádzková pomoc, zlučiteľná so spoločným trhom.

[Znenie listu]

| (1) | „Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln. |
| --- | --- |

(1)

„Efter att ha granskat de uppgifter som de svenska myndigheterna har lämnat om ovannämnda stöd vill kommissionen meddela Sverige att den beslutat att inleda det formella granskningsförfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget och i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för den artikeln.

1.   FÖRFARANDE

| (2) | Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004. |
| --- | --- |

(2)

Genom skrivelse av den 4 september 2001 meddelade de svenska myndigheterna kommissionen ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). Kommissionen har begärt ytterligare information om lagen genom skrivelser av den 10 december 2001, 25 april 2002, 23 juli 2002, 4 oktober 2002, 11 mars 2003, 24 juli 2003 och 3 februari 2004. De svenska myndigheterna svarade på dessa skrivelser den 26 februari 2002, den 7 juni 2002, den 29 juli 2002, den 19 december 2002, den 19 maj 2003, den 19 december 2003 respektive den 8 mars 2004.

2.   BESKRIVNING

| (3) | Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Det anmälda lagutkastet, förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), syftar till att kompensera alla fiskare med yrkesfiskelicens för de utgifter de har i samband med fisket. Lagen kommer att ändra det nuvarande skattelättnadssystemet.

Nuvarande skattelättnader för yrkesfiskare i Sverige

| (4) | År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd. |
| --- | --- |

(4)

År 2001 utfärdade den svenska skattemyndigheten allmänna råd om skatteavdrag för yrkesfiskare. Dessa råd är fortfarande tillämpliga och gäller i princip tillämpningen av det allmäna skattesystemet på fiskesektorn, dvs. samma allmänna skattesystem som gäller för alla andra sektorer. De nuvarande skattelättnaderna för yrkesfiskare anses därför inte utgöra stöd.

| (5) | För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag. |
| --- | --- |

(5)

För att en yrkesfiskare skall kunna dra nytta av skattelättnaderna är det enligt 2001 års råd obligatoriskt att fiskeresan har inneburit övernattning på annan ort än hemorten. Detta är likaså ett generellt krav inom ramen för det allmänna skattesystemet. Enligt samma råd kan yrkesfiskare göra samma schablonavdrag för ökade levnadskostnader som andra egenföretagare och till samma belopp. De svenska myndigheterna påpekar att 99 % av de svenska yrkesfiskarna är egenföretagare och därmed utgör ett enmansföretag.

| (6) | I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget. |
| --- | --- |

(6)

I fråga om kostnader för logi gäller enligt de nuvarande bestämmelserna samma regler för yrkesfiskare som för egenföretagare. Normalt görs ett schablonavdrag. Det är sålunda inte obligatoriskt för yrkesfiskare och andra att lägga fram bevis för att de har haft utgifter för att kunna göra schablonavdraget.

| (7) | För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år. |
| --- | --- |

(7)

För taxeringsåret 2000 kan till exempel 190 SEK (21 euro) dras av för kost och mindre utgifter samt 95 SEK (10 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 285 SEK per dag. Med till exempel 220 fiskedagar under ett år kan sålunda 41 800 SEK (4 630 euro) dras av för kost och mindre utgifter tillsammans med 20 900 SEK (2 200 euro) för logi, vilket ger sammanlagt 62 700 SEK (6 830 euro) per år.

| (8) | Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst. |
| --- | --- |

(8)

Egenföretagare från andra sektorer måste tillhandahålla en tillfredsställande förklaring till kostnaderna tillsammans med uppgifter om datum för tjänsteresan, syftet, destination samt tidpunkt för avresa och återkomst.

| (9) | Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(9)

Ett liknande krav på att tillhandahålla sådana förklaringar finns inte för yrkesfiskare, men skatteavdraget kan endast göras om fiskeresorna innebär övernattning på annan ort än hemorten. För att skattemyndigheterna skall kunna beräkna hur stort schablonavdrag en yrkesfiskare har rätt till måste fiskaren tillhandahålla uppgifter om datum för fiskeresorna samt deras varaktighet. De svenska myndigheterna har valt detta kriterium för att inte komplicera skattesystemet och dess tillämpning, eftersom fiskeresor redan i sig är ett tjänsteuppdrag för en yrkesfiskare.

| (10) | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang. |
| --- | --- |

(10)

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte några särskilda revisions- och bokföringsbestämmelser för yrkesfiskare. Eftersom yrkesfiskarna vanligtvis har småskaliga företag, täcks de emellertid av vissa allmänna lättnader när det gäller de allmänna reglerna i detta sammanhang.

| (11) | Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår. |
| --- | --- |

(11)

Vidare kan både yrkesfiskare och egenföretagare välja att bevisa att deras ökade levnadskostnader överskrider schablonavdraget, men endast genom att sammanställa en rapport om samtliga uppdrag/tjänsteresor under taxeringsåret. På detta sätt kan schablonavdraget inte väljas i vissa fall och avdrag för faktiska utgifter i andra under ett och samma taxeringsår.

Föreslagna lättnader för yrkesfiskare enligt det anmälda systemet

| (12) | Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(12)

Övernattning på annan ort än hemorten är som sagt obligatorisk för att yrkesfiskaren skall kunna dra nytta av det nuvarande skattelättnadssystemet. På grund av det svenska fiskets särart har därför det nuvarande skattesystemet inte tillämpats på kustfiskare och insjöfiskare, som inte övernattar på annan ort än hemorten.

| (13) | Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(13)

Enligt de svenska myndigheterna syftar det anmälda systemet till att neutralisera konkurrensvillkoren mellan svenska, danska och norska yrkesfiskare.

| (14) | Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten. |
| --- | --- |

(14)

Vidare har det nya systemet föreslagits för att jämna ut obalansen mellan de yrkesfiskare som har rätt och de som inte har rätt att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. Med det anmnälda systemet kommer fiskare som övernattar borta och fiskare som inte övernattar borta att behandlas likvärdigt ur skattesynpunkt, eftersom skatteavdrag enligt det anmälda systemet också kommer att kunna göras för fiskeresor som inte innebär övernattning på annan ort än hemorten.

| (15) | Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(15)

Dessutom kommer den administrativa bördan för yrkesfiskarna och för skattemyndigheterna att minska, eftersom ett avdrag med en viss procentsats baserad på inkomsten anses vara lättare att administrera och kontrollera än ett avdrag som görs på grundval av antalet fiskedagar. Det anmälda systemet kommer endast att gälla yrkesfiskare.

| (16) | Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer. |
| --- | --- |

(16)

Enligt det anmälda systemet kommer skattelättnaden för varje enskild fiskare att beräknas på grundval av inkomst och får inte överstiga 40 000 SEK (4 444 euro) per år. Vidare får avdraget inte överstiga 20 % av årsinkomsten. Till exempel innebär detta att avdraget kommer att uppgå till 20 000 SEK (2 222 euro) för en årsinkomst på 100 000 SEK (11 111 euro), och att det maximala skatteavdraget endast kan göras för en årsinkomst på 200 000 SEK (22 222 euro) eller mer.

| (17) | Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. |
| --- | --- |

(17)

Det nya systemet kommer att få till följd att kustfiskare och insjöfiskare kan dra nytta av skatteavdragssystemet, vilket de för närvarande inte kan. Det nya systemet ger således dessa yrkesfiskare en fördel utan att de behöver ha övernattat på annan ort än hemorten (och ådragit sig eventuella utgifter), eftersom det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens.

| (18) | Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader. |
| --- | --- |

(18)

Fiskare som utnyttjar det anmälda systemet kommer inte att kunna utnyttja andra skatteavdrag för ökade levnadskostnader.

| (19) | I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK. |
| --- | --- |

(19)

I en skrivelse av den 4 oktober 2002 frågade kommissionen de svenska myndigheterna om de kunde lämna en uppskattning av hur många av de 2 000 yrkesfiskarna som kommer att omfattas av bestämmelserna i lagen och som kommer att kunna dra av maximalbeloppet på 40 000 SEK, dvs. fiskare som har en årsinkomst på minst 200 000 SEK.

| (20) | I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas. |
| --- | --- |

(20)

I en skrivelse av den 19 december 2002 svarade de svenska myndigheterna att det inte finns någon tillgänglig statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket, så ett svar på denna specifika fråga kunde inte lämnas.

Budget

| (21) | Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun. |
| --- | --- |

(21)

Om det anmälda systemet går igenom, kommer det att innebära en förlust för den svenska statskassan på 34 400 000 SEK (3 822 222 euro) per år, dvs. 18 200 000 SEK (2 022 222 euro) i förlorade nationella sociala avgifter och en minskning med 16 200 000 SEK (1 800 000 euro) i kommunala skatteinkomster i varje berörd kommun.

| (22) | Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser. |
| --- | --- |

(22)

Det finns uppskattningsvis 3 000 fiskare med yrkesfiskelicens i Sverige, och av dessa är 2 000 verksamma för närvarande. De svenska myndigheterna har inga tillgängliga uppgifter om hur många av de 2 000 för närvarande verksamma fiskarna med yrkesfiskelicens som under sina fiskeresor övernattar borta från hemmet. Det är därför inte möjligt att göra en uppskattning av hur många fiskare som för närvarande kan utnyttja det befintliga skattelättnadssystemet för yrkesfiskare. Men samtliga de 2 000 fiskare med yrkesfiskelicens som för närvarande är verksamma kan komma att beröras av den anmälda lagen och därmed dra nytta av dess bestämmelser.

3.   BEDÖMNING

| (23) | Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Det måste först fastställas om det rör sig om ett statligt stöd och, om så är fallet, om detta är förenligt med den gemensamma marknaden.

Förekomst av statligt stöd

| (24) | För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(24)

För att statligt stöd skall föreligga måste åtgärden för det första ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras budget. En sådan fördel kan ges genom olika former av skattelättnader, bland annat genom minskning av beskattningsunderlaget, vilket är fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (25) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system. |
| --- | --- |

(25)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. En förlust av skatteintäkter är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. Så är också fallet när det gäller föreliggande anmälda system.

| (26) | För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en “neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare. |
| --- | --- |

(26)

För det tredje måste åtgärden påverka handeln mellan medlemsstater och snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. Genom att en viss sektor favoriseras genom stödet snedvrids konkurrensen eller hotas den av snedvridning. Handeln mellan medlemsstater påverkas när den berörda sektorn bedriver en ekonomisk verksamhet som innebär handel mellan dessa stater, vilket är fallet när det gäller fiskesektorn: Fiskesektorn kännetecknas av en gemensam europeisk politik och i hög grad av gränsöverskridande verksamhet, både när det gäller handel med fiskeriprodukter och fiskarnas fångstverksamhet. Sverige har godtagit att systemet påverkar handel och konkurrens genom att i sin anmälan av den 4 september 2001 uppge att syftet med systemet är en “neutralisation„ av svenska yrkesfiskares konkurrenssituation i förhållande till danska och norska yrkesfiskare.

| (27) | Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare. |
| --- | --- |

(27)

Närmare bestämt uppgav de svenska myndigheterna i sin anmälan av stödåtgärden av den 4 september 2001 att syftet med stödet var en allmän skattenedsättning för yrkesfiskare. Enligt den svenska regeringen skulle det anmälda systemet innebära att svenska yrkesfiskare får samma villkor som danska fiskare.

| (28) | Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2). |
| --- | --- |

(28)

Att den aktuella åtgärden harmoniserar den ifrågavarande sektorns bördor med dem som gäller för dess konkurrenter i andra medlemsstater leder emellertid inte till att den fråntas sin karaktär av stöd (2).

| (29) | Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av “systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta. |
| --- | --- |

(29)

Slutligen måste åtgärden vara specifik eller selektiv i det att den gynnar vissa företag eller viss produktion. Denna karaktär av selektiv fördel kan vara ett resultat av ett undantag från skattereglerna i lag eller annan författning eller av skatteförvaltningens skönsmässiga praxis. En åtgärds selektiva karaktär kan emellertid vara motiverad av “systemets art eller funktion„. Så är fallet om åtgärderna är nödvändiga eller ändamålsenliga på grund av att de är ekonomiskt rationella med hänsyn till skattesystemets effektivitet. Om så är fallet anses åtgärden inte vara statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget. Det ankommer emellertid på medlemsstaten att motivera detta.

| (30) | För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd. |
| --- | --- |

(30)

För det första måste det påpekas att det befintliga skattelättnadssystemet tillämpas på samma sätt på samtliga sektorer inom näringslivet. Det ger därför inte fiskesektorn någon selektiv fördel och utgör således inget statligt stöd, utan är att betrakta som allmän åtgärd.

| (31) | Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd. |
| --- | --- |

(31)

Det anmälda systemet kräver däremot inga perioder av bortavaro från hemmet över natten och är inte uttryckligen knutet till behovet att dra av ökade levnadskostnader. Detta till skillnad från det gällande skatteavdragssystemet, där det krävs uppgifter som visar att (fiske-) resan har nödvändiggjort övernattning på annan ort än hemorten. Det enda villkoret för avdraget är att fiskarna måste ha en yrkesfiskelicens. Genom att ge yrkesfiskarna skatteavdrag utan krav på bortavaro från hemmet över natten ger det anmälda systemet fiskesektorn en selektiv fördel som andra sektorer inte har tillgång till. Det måste därför på detta stadium betraktas som driftsstöd.

| (32) | Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd. |
| --- | --- |

(32)

Fiskesektorn arbetar under mycket specifika förhållanden och omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken. Att driftsstöd kan anses snedvrida konkurrensen har domstolen klart och tydligt påpekat i mål C-288/96, Tyskland mot kommissionen (Jadekost) (3), punkterna 77–78, ett mål som gäller fiskesektorn. Det anmälda systemet verkar därför på detta stadium utgöra statligt stöd.

Bedömning av förenligheten med den gemensamma marknaden

| (33) | Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom den anmälda åtgärden verkar utgöra statligt stöd, måste det således fastställas om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden, med beaktande av de undantag som avses i artikel 87.2 och 87.3 i EG-fördraget.

| (34) | Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga. |
| --- | --- |

(34)

Det verkar som om inget av undantagen i artikel 87.2 i EG-fördraget kan tillämpas i föreliggande fall, eftersom skattesystemets reform inte har något av de syften som nämns i bestämmelserna i fråga.

| (35) | Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region. |
| --- | --- |

(35)

Enligt artikel 87.3 a anses ett stöd vara förenligt med den gemensamma marknaden om det syftar till att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Det aktuella stödet är inte avsett för någon sådan region.

| (36) | Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d). |
| --- | --- |

(36)

Stödet är inte heller avsett att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i Sveriges ekonomi (artikel 87.3 b) eller att främja kultur och bevara kulturarvet (artikel 87.3 d).

| (37) | Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen måste det undersökas om stödet uppfyller villkoren för undantaget enligt artikel 87.3 c, enligt vilket ett stöd kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, om det underlättar utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (38) | Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom det rör sig om fiske, måste åtgärden granskas mot bakgrund av riktlinjerna för granskning av statligt stöd inom sektorn för fiske och vattenbruk (4). Enligt punkt 1.2 i dessa riktlinjer är sådant statligt stöd som beviljas utan att mottagarna åläggs en skyldighet men som gör det möjligt att förbättra företagens situation och som syftar till att förbättra likviditeten i driften och vars resultat skulle innebära en förbättring av mottagarens inkomster, i egenskap av driftsstöd, oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (39) | Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(39)

Enligt de svenska myndigheterna har det nya systemet föreslagits i syfte att jämna ut skillnaden mellan de fiskare som har rätt (dvs. de som övernattar borta från hemorten) och de som inte har rätt (kust/insjöfiskare) att utnyttja det nuvarande skatteavdragssystemet.

| (40) | Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet. |
| --- | --- |

(40)

Trots att detta är ett av huvudargumenten för det anmälda systemet har de svenska myndigheterna inga tillgängliga uppgifter som visar hur många av de 2 000 för närvarande verksamma yrkesfiskarna som företar fiskeresor som innebär övernattning borta från hemmet.

| (41) | De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet. |
| --- | --- |

(41)

De svenska myndigheternas argument att många yrkesfiskare i Sverige gör långa fiskeresor, bland annat på grund av att Sverige är ett geografiskt sett långt land med långa kustlinjer både till Nordsjön och framför allt till Östersjön, erbjuder inte heller något starkt stöd för argumentet att jämna ut skillnaden mellan havs- och insjöfiskare när det gäller rätten att utnyttja skatteavdragssystemet.

| (42) | Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor. |
| --- | --- |

(42)

Enligt det nuvarande systemet kan yrkesfiskare dra av ett fast belopp för kost och mindre utgifter respektive logi. Såsom anges ovan hävdar de svenska myndigheterna att många yrkesfiskare i Sverige företar långa fiskeresor som på grund av det nuvarande skatteavdragssystemet leder till ett stort antal fall för skattemyndigheterna att behandla i samband med avdrag för ökade levnadskostnader vid fiskeresor.

| (43) | Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

(43)

Om nu yrkesfiskarna redan kan dra av ett fast belopp, är det oklart varför en ökning av det antal fiskare som har rätt till skatteavdraget, vilket skulle bli resultatet av det anmälda systemet, skulle leda till att de administrativa resurserna används på ett bättre sätt.

| (44) | Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art. |
| --- | --- |

(44)

Om samma belopp för närvarande kan dras av av fiskare och andra typer av egenföretagare står det heller inte klart varför skattemyndigheternas arbete i samband med yrkesfiskare, enligt de svenska myndigheternas förklaring, skulle vara mer krävande än för andra typer av egenföretagare, trots det faktum att yrkesfiskarnas arbete är av mer speciell art.

| (45) | De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket. |
| --- | --- |

(45)

De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon statistik över hur stor del av yrkesfiskarnas inkomst som enbart kommer från själva fisket.

| (46) | Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

(46)

Om det är så att de flesta fiskare har inkomster från fler än en yrkesverksamhet står det inte klart av vilket skäl de svenska myndigheterna har valt ett årligt schablonavdrag baserat på inkomst för det nya systemet i stället för det nuvarande dagliga avdraget baserat på antalet fiskedagar, om nu syftet med den anmälda åtgärden också är att förenkla skattesystemet.

SLUTSATS

| (47) | Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterar att det på detta stadium i den preliminära bedömning som förskrivs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 88 i EG-fördraget råder allvarliga tvivel om stödsystemets förenlighet med EG-fördraget.

| (48) | Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(48)

Med beaktande av ovanstående ger kommissionen, inom ramen för förfarandet i artikel 88.2 i EG-fördraget och artikel 6 i förordning (EG) nr 659/1999, Sverige tillfälle att inom en månad från mottagandet av denna skrivelse yttra sig och tillhandahålla alla upplysningar som är nödvändiga för bedömningen av stödsystemet. Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 där det föreskrivs att allt olagligt stöd kan komma att återkrävas från mottagaren.

| (49) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.“ |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de EFTA-länder som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt EFTA:s övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. Samtliga ovan nämnda berörda parter kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för respektive offentliggörande.“

---

(1)  Ú. v. ES C 19, 20.1.2001, s. 7.

1

(2)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen (1974), Rec. 709, punkt 17.

2

(3)  REG 2000, s. I-08237.

3

(4)  EGT C 19, 20.1.2001, s. 7–15.

4

---

| 20.10.2004 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 258/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 258/7

---

Oznámenie uverejnené uplatňovaním článku 27 odsek 4 nariadenia Rady č. 1/2003 (1), týkajúceho sa záležitosti COMP/B-1/38348 — Obchodná spoločnosť Repsol CPP SA

(2004/C 258/03)

1.   Úvod

| 1. | Komisia 20. decembra 2001 uplatňovaním článkov 2 a 4 nariadenia Rady č. 17 dostala od spoločnosti Repsol Commercial de Productos Petrofileros SA (ďalej len Repsol CPP) notifikáciu o dohodách a/alebo formách kontraktov, ktoré ustanovujú podmienky, za ktorých tento podnik vedie a/alebo bude viesť predaj pohonných látok pre motorové vozidlá prostredníctvom čerpacích staníc v Španielsku. |
| --- | --- |

1.

Komisia 20. decembra 2001 uplatňovaním článkov 2 a 4 nariadenia Rady č. 17 dostala od spoločnosti Repsol Commercial de Productos Petrofileros SA (ďalej len Repsol CPP) notifikáciu o dohodách a/alebo formách kontraktov, ktoré ustanovujú podmienky, za ktorých tento podnik vedie a/alebo bude viesť predaj pohonných látok pre motorové vozidlá prostredníctvom čerpacích staníc v Španielsku.

| 2. | Komisia 19. marca 2002 v Úradnom vestníku publikovala oznámenie, ktoré vyzývalo zúčastnené tretie osoby, aby jej zaslali prípadné pripomienky k tomuto oznámeniu (2). Ako odpoveď na túto výzvu dostala 69 pripomienok od tretích osôb, niektoré v mene viacerých čerpacích staníc. |
| --- | --- |

2.

Komisia 19. marca 2002 v Úradnom vestníku publikovala oznámenie, ktoré vyzývalo zúčastnené tretie osoby, aby jej zaslali prípadné pripomienky k tomuto oznámeniu (2). Ako odpoveď na túto výzvu dostala 69 pripomienok od tretích osôb, niektoré v mene viacerých čerpacích staníc.

2.   Zmluvné strany

| 3. | Repsol C.P.P. je spoločnosť, ktorá patrí k ropnému koncernu Repsol-YPF. V Európe je tento koncern aktívny hlavne v Španielsku a Portugalsku. Okrem iného disponuje značnou rafinérskou kapacitou v Španielsku. Spoločnosť Repsol CPP pôsobí najmä v oblasti predaja palív, mazív a iných podobných produktov pre motorové vozidlá v Španielsku. |
| --- | --- |

3.

Repsol C.P.P. je spoločnosť, ktorá patrí k ropnému koncernu Repsol-YPF. V Európe je tento koncern aktívny hlavne v Španielsku a Portugalsku. Okrem iného disponuje značnou rafinérskou kapacitou v Španielsku. Spoločnosť Repsol CPP pôsobí najmä v oblasti predaja palív, mazív a iných podobných produktov pre motorové vozidlá v Španielsku.

| 4. | Zmluvné strany Repsolu CPP v rámci oznámených kontraktov sú prevádzkovatelia španielskych čerpacích staníc. Vo väčšine prípadov sú títo prevádzkovatelia rodinné podniky, ktoré zriedkavo prevádzkujú viac ako jednu čerpaciu stanicu. |
| --- | --- |

4.

Zmluvné strany Repsolu CPP v rámci oznámených kontraktov sú prevádzkovatelia španielskych čerpacích staníc. Vo väčšine prípadov sú títo prevádzkovatelia rodinné podniky, ktoré zriedkavo prevádzkujú viac ako jednu čerpaciu stanicu.

3.   Trh pohonných látok

| 5. | Palivá predávané v Španielsku pochádzajú hlavne zo španielskych rafinérií. Zvyšok sa dováža nákladnými loďami. Španielsko je bilančne čistým dovozcom nafty a bilančne čistým vývozcom benzínu. Obchody s naftou sú objemnejšie ako obchody s benzínom a predstavujú asi 2/3 celkovej spotreby predmetných produktov. Ostatne, obchody s naftou sa zvyšujú, zatiaľ čo obchody s benzínom klesajú. |
| --- | --- |

5.

Palivá predávané v Španielsku pochádzajú hlavne zo španielskych rafinérií. Zvyšok sa dováža nákladnými loďami. Španielsko je bilančne čistým dovozcom nafty a bilančne čistým vývozcom benzínu. Obchody s naftou sú objemnejšie ako obchody s benzínom a predstavujú asi 2/3 celkovej spotreby predmetných produktov. Ostatne, obchody s naftou sa zvyšujú, zatiaľ čo obchody s benzínom klesajú.

| 6. | Domáca produkcia sa spravidla dopravuje objemnými dopravnými prostriedkami (ropovody, vlaky alebo lode) do blízkych skladov (primárna logistika), odkiaľ sa potom dopravuje kamiónmi do konečných destinácií (sekundárna logistika). Dovážané produkty sa buď uskladnia v prístavoch napojených alebo nenapojených na hromadné dopravné prostriedky, alebo v rafinériách, a potom sa dopravujú za rovnakých podmienok ako domáca produkcia. |
| --- | --- |

6.

Domáca produkcia sa spravidla dopravuje objemnými dopravnými prostriedkami (ropovody, vlaky alebo lode) do blízkych skladov (primárna logistika), odkiaľ sa potom dopravuje kamiónmi do konečných destinácií (sekundárna logistika). Dovážané produkty sa buď uskladnia v prístavoch napojených alebo nenapojených na hromadné dopravné prostriedky, alebo v rafinériách, a potom sa dopravujú za rovnakých podmienok ako domáca produkcia.

| 7. | Pohonné látky vyrábané rafinériou alebo dovážané sa dávajú buď do maloobchodnej siete výrobcu alebo dovozcu (pozostávajúcej z vlastných alebo zmluvne viazaných čerpacích staníc), alebo sa predávajú vo veľkom (mimo siete): i) samostatným maloobchodníkom, ktorí nie sú regresívne integrovaní (čerpacie stanice bez značky alebo supermarkety), ii) veľkoobchodníkom (vrátane zvisle neintegrovaných veľkých ropných podnikov v Španielsku) alebo iii) veľkým konečným zákazníkom (priemyselným a obchodným užívateľom, ako sú nemocnice, podniky na prenájom vozidiel, dopravné podniky, továrne atď.). Okrem toho sa produkty môžu predávať medzi rafinériami alebo dodávateľmi na všetkých úrovniach reťazca. |
| --- | --- |

7.

Pohonné látky vyrábané rafinériou alebo dovážané sa dávajú buď do maloobchodnej siete výrobcu alebo dovozcu (pozostávajúcej z vlastných alebo zmluvne viazaných čerpacích staníc), alebo sa predávajú vo veľkom (mimo siete): i) samostatným maloobchodníkom, ktorí nie sú regresívne integrovaní (čerpacie stanice bez značky alebo supermarkety), ii) veľkoobchodníkom (vrátane zvisle neintegrovaných veľkých ropných podnikov v Španielsku) alebo iii) veľkým konečným zákazníkom (priemyselným a obchodným užívateľom, ako sú nemocnice, podniky na prenájom vozidiel, dopravné podniky, továrne atď.). Okrem toho sa produkty môžu predávať medzi rafinériami alebo dodávateľmi na všetkých úrovniach reťazca.

| 8. | Maloobchodný predaj zahŕňa predaj automobilistom na čerpacích staniciach (so značkou alebo bez značky). Všeobecne existujú tri kategórie čerpacích staníc: i) čerpacie stanice, ktoré sú vlastníctvom tradičných zvisle integrovaných ropných podnikov alebo nimi zásobených, ii) nezávislé čerpacie stanice a iii) supermarkety. Typy pohonných látok predávaných na španielskych čerpacích staniciach sú: bezolovnatý benzín 98, bezolovnatý benzín 95, benzín s olovnatou náhradou 97, nafta A (automobily) a nafta B (poľnohospodárska nafta). |
| --- | --- |

8.

Maloobchodný predaj zahŕňa predaj automobilistom na čerpacích staniciach (so značkou alebo bez značky). Všeobecne existujú tri kategórie čerpacích staníc: i) čerpacie stanice, ktoré sú vlastníctvom tradičných zvisle integrovaných ropných podnikov alebo nimi zásobených, ii) nezávislé čerpacie stanice a iii) supermarkety. Typy pohonných látok predávaných na španielskych čerpacích staniciach sú: bezolovnatý benzín 98, bezolovnatý benzín 95, benzín s olovnatou náhradou 97, nafta A (automobily) a nafta B (poľnohospodárska nafta).

| 9. | Benzín sa predáva hlavne konečným spotrebiteľom v malom, zatiaľ čo veľký podiel nafty, najmä nafty B, sa predáva mimo siete (3). |
| --- | --- |

9.

Benzín sa predáva hlavne konečným spotrebiteľom v malom, zatiaľ čo veľký podiel nafty, najmä nafty B, sa predáva mimo siete (3).

| 10. | V predchádzajúcich rozhodnutiach (4) sa Komisia domnievala, že predaj pohonných látok mimo siete (alebo veľkoobchodný) a maloobchodný predaj pohonných látok na čerpacích staniciach mohli vytvoriť rôzne možnosti odbytu výrobku. V prípade predajov mimo siete by existoval trh výrobku líšiaci sa typom pohonnej látky. |
| --- | --- |

10.

V predchádzajúcich rozhodnutiach (4) sa Komisia domnievala, že predaj pohonných látok mimo siete (alebo veľkoobchodný) a maloobchodný predaj pohonných látok na čerpacích staniciach mohli vytvoriť rôzne možnosti odbytu výrobku. V prípade predajov mimo siete by existoval trh výrobku líšiaci sa typom pohonnej látky.

4.   Postavenie Repsolu CPP

| 11. | Príležitostne je predmetný trh trhom pohonných látok mimo siete v Španielsku. Podiel Repsolu CPP na trhu je približne ... (35 – 50 %) v prípade benzínu, približne ... (35 – 50 %) v prípade nafty A a približne ... (30 – 45 %), pokiaľ ide o naftu B. |
| --- | --- |

11.

Príležitostne je predmetný trh trhom pohonných látok mimo siete v Španielsku. Podiel Repsolu CPP na trhu je približne ... (35 – 50 %) v prípade benzínu, približne ... (35 – 50 %) v prípade nafty A a približne ... (30 – 45 %), pokiaľ ide o naftu B.

| 12. | V medziach, v ktorých sú zmluvné hodnoty finálnymi produktmi, sa Komisia všeobecne domnieva, že prieskum, ktorý by sa obmedzil na trh, na ktorom sa stretávajú dodávateľ a nákupca, je nedostatočný, aj keď vertikálne obmedzenia môžu mať negatívny vplyv na zníženie konkurencie medzi značkami na trhu predaja v malom, t. j. na trhu nachádzajúcom sa pod nákupcom. Tento účinok je väčší, keď vertikálne obmedzenia spočívajú v záväzkoch o nekonkurovaní dohodnutých medzi dodávateľom a maloobchodníkom. Príležitostne je tento trh trhom maloobchodného predaja pohonných látok v Španielsku, na ktorom má Repsol CPP podiel na trhu rovnako prekračujúci 30 % [približne ...(35 – 50 %) v prípade všetkých produktov]. |
| --- | --- |

12.

V medziach, v ktorých sú zmluvné hodnoty finálnymi produktmi, sa Komisia všeobecne domnieva, že prieskum, ktorý by sa obmedzil na trh, na ktorom sa stretávajú dodávateľ a nákupca, je nedostatočný, aj keď vertikálne obmedzenia môžu mať negatívny vplyv na zníženie konkurencie medzi značkami na trhu predaja v malom, t. j. na trhu nachádzajúcom sa pod nákupcom. Tento účinok je väčší, keď vertikálne obmedzenia spočívajú v záväzkoch o nekonkurovaní dohodnutých medzi dodávateľom a maloobchodníkom. Príležitostne je tento trh trhom maloobchodného predaja pohonných látok v Španielsku, na ktorom má Repsol CPP podiel na trhu rovnako prekračujúci 30 % [približne ...(35 – 50 %) v prípade všetkých produktov].

5.   Notifikované kontrakty

| 13. | Notifikované kontrakty sú dohody o výhradnom nákupe pohonných látok prevádzkovateľmi čerpacích staníc v Španielsku. Jestvuje 8 typov rôznych kontraktov v závislosti, na jednej strane, od spôsobu vlastníctva čerpacej stanice a, na druhej strane, od typu obchodného vzťahu medzi Repsol-om CPP a prevádzkovateľom čerpacej stanice.






  a) | Kontrakt nazývaný „CODO – konateľ“. Kontrakt na predaj pohonných látok na čerpacích staniciach vo vlastníctve Repsol-u CPP, ktorých prevádzkovateľom je nájomník. Prevádzkovateľ má štatút konateľa. |
| --- | --- | --- |

13.

Notifikované kontrakty sú dohody o výhradnom nákupe pohonných látok prevádzkovateľmi čerpacích staníc v Španielsku. Jestvuje 8 typov rôznych kontraktov v závislosti, na jednej strane, od spôsobu vlastníctva čerpacej stanice a, na druhej strane, od typu obchodného vzťahu medzi Repsol-om CPP a prevádzkovateľom čerpacej stanice.

a)

Kontrakt nazývaný „CODO – konateľ“. Kontrakt na predaj pohonných látok na čerpacích staniciach vo vlastníctve Repsol-u CPP, ktorých prevádzkovateľom je nájomník. Prevádzkovateľ má štatút konateľa.

| b) | Kontrakt nazývaný „CODO – maloobchodník“. Kontrakt na predaj pohonných látok na čerpacích staniciach vo vlastníctve Repsol-u CPP, ktorých prevádzkovateľom je nájomník. Prevádzkovateľ má štatút maloobchodníka. |
| --- | --- |

b)

Kontrakt nazývaný „CODO – maloobchodník“. Kontrakt na predaj pohonných látok na čerpacích staniciach vo vlastníctve Repsol-u CPP, ktorých prevádzkovateľom je nájomník. Prevádzkovateľ má štatút maloobchodníka.

| c) | Kontrakt nazývaný „DODO – konateľ“. Kontrakt na predaj pohonných látok na čerpacích staniciach vo vlastníctve prevádzkovateľov. Prevádzkovateľ má štatút konateľa. |
| --- | --- |

c)

Kontrakt nazývaný „DODO – konateľ“. Kontrakt na predaj pohonných látok na čerpacích staniciach vo vlastníctve prevádzkovateľov. Prevádzkovateľ má štatút konateľa.

| d) | Kontrakt nazývaný „DODO – maloobchodník“. Kontrakt na predaj pohonných látok na čerpacích staniciach vo vlastníctve prevádzkovateľov. Prevádzkovateľ má štatút maloobchodníka. |
| --- | --- |

d)

Kontrakt nazývaný „DODO – maloobchodník“. Kontrakt na predaj pohonných látok na čerpacích staniciach vo vlastníctve prevádzkovateľov. Prevádzkovateľ má štatút maloobchodníka.

| e) | Kontrakt nazývaný „Užívacie právo – konateľ“. Kontrakt medzi Repsol-om CPP a vlastníkom čerpacej stanice, ktorým vlastník ustanovuje vecné užívacie právo v prospech Repsol-u CPP. Repsol CPP ako užívateľ dáva súčasne čerpaciu stanicu holému vlastníkovi alebo tretej osobe zmluvne viazanej s holým vlastníkom do prenájmu na prevádzkovanie. Po skončení kontraktu holý vlastník automaticky nadobúda plné vlastníctvo čerpacej stanice. Postúpenie sa dopĺňa dohodou o predaji pohonných látok. Prevádzkovateľ má štatút konateľa. |
| --- | --- |

e)

Kontrakt nazývaný „Užívacie právo – konateľ“. Kontrakt medzi Repsol-om CPP a vlastníkom čerpacej stanice, ktorým vlastník ustanovuje vecné užívacie právo v prospech Repsol-u CPP. Repsol CPP ako užívateľ dáva súčasne čerpaciu stanicu holému vlastníkovi alebo tretej osobe zmluvne viazanej s holým vlastníkom do prenájmu na prevádzkovanie. Po skončení kontraktu holý vlastník automaticky nadobúda plné vlastníctvo čerpacej stanice. Postúpenie sa dopĺňa dohodou o predaji pohonných látok. Prevádzkovateľ má štatút konateľa.

| f) | Kontrakt nazývaný „Užívacie právo – maloobchodník“. Kontrakt medzi Repsol-om CPP a vlastníkom čerpacej stanice, ktorým vlastník ustanovuje vecné užívacie právo v prospech Repsol-u CPP. Repsol CPP ako užívateľ dáva súčasne čerpaciu stanicu holému vlastníkovi alebo tretej osobe zmluvne viazanej s holým vlastníkom do prenájmu na prevádzkovanie. Po skončení kontraktu holý vlastník automaticky nadobúda plné vlastníctvo čerpacej stanice. Postúpenie sa dopĺňa dohodou o predaji pohonných látok. Prevádzkovateľ má štatút maloobchodníka. |
| --- | --- |

f)

Kontrakt nazývaný „Užívacie právo – maloobchodník“. Kontrakt medzi Repsol-om CPP a vlastníkom čerpacej stanice, ktorým vlastník ustanovuje vecné užívacie právo v prospech Repsol-u CPP. Repsol CPP ako užívateľ dáva súčasne čerpaciu stanicu holému vlastníkovi alebo tretej osobe zmluvne viazanej s holým vlastníkom do prenájmu na prevádzkovanie. Po skončení kontraktu holý vlastník automaticky nadobúda plné vlastníctvo čerpacej stanice. Postúpenie sa dopĺňa dohodou o predaji pohonných látok. Prevádzkovateľ má štatút maloobchodníka.

| g) | Kontrakt nazývaný „Superficiárne právo – konateľ“. Kontrakt medzi Repsol-om CPP a vlastníkom pozemku, ktorým tento vlastník ustanovuje vecné superficiárne právo v prospech Repsol-u CPP, ktorý sa stáva vlastníkom toho, čo sa postavilo, alebo toho, čo bude postavené, zatiaľ čo jeho zmluvná strana zostáva vlastníkom pozemku. Repsol CPP ako vlastník stavby dáva súčasne čerpaciu stanicu vlastníkovi pozemku alebo tretej osobe zmluvne viazanej s vlastníkom pozemku do prenájmu na prevádzkovanie. Po skončení kontraktu vlastník pozemku automaticky nadobúda vlastníctvo stavieb. Postúpenie sa dopĺňa dohodou o predaji pohonných látok. Prevádzkovateľ má štatút konateľa. |
| --- | --- |

g)

Kontrakt nazývaný „Superficiárne právo – konateľ“. Kontrakt medzi Repsol-om CPP a vlastníkom pozemku, ktorým tento vlastník ustanovuje vecné superficiárne právo v prospech Repsol-u CPP, ktorý sa stáva vlastníkom toho, čo sa postavilo, alebo toho, čo bude postavené, zatiaľ čo jeho zmluvná strana zostáva vlastníkom pozemku. Repsol CPP ako vlastník stavby dáva súčasne čerpaciu stanicu vlastníkovi pozemku alebo tretej osobe zmluvne viazanej s vlastníkom pozemku do prenájmu na prevádzkovanie. Po skončení kontraktu vlastník pozemku automaticky nadobúda vlastníctvo stavieb. Postúpenie sa dopĺňa dohodou o predaji pohonných látok. Prevádzkovateľ má štatút konateľa.

| h) | Kontrakt nazývaný „Superficiárne právo – maloobchodník“. Kontrakt medzi Repsol-om CPP a majiteľom pozemku, ktorým tento vlastník ustanovuje vecné superficiárne právo v prospech Repsol-u CPP, ktorý sa stáva vlastníkom toho, čo sa postavilo, alebo toho, čo bude postavené, zatiaľ čo jeho zmluvná strana zostáva vlastníkom pozemku. Repsol CPP ako vlastník stavby dáva súčasne čerpaciu stanicu vlastníkovi pozemku alebo tretej osobe zmluvne viazanej s vlastníkom pozemku do prenájmu na prevádzkovanie. Po skončení kontraktu vlastník pozemku automaticky nadobúda vlastníctvo stavieb. Postúpenie sa dopĺňa dohodou o predaji pohonných látok. Prevádzkovateľ má štatút maloobchodníka. |
| --- | --- |

h)

Kontrakt nazývaný „Superficiárne právo – maloobchodník“. Kontrakt medzi Repsol-om CPP a majiteľom pozemku, ktorým tento vlastník ustanovuje vecné superficiárne právo v prospech Repsol-u CPP, ktorý sa stáva vlastníkom toho, čo sa postavilo, alebo toho, čo bude postavené, zatiaľ čo jeho zmluvná strana zostáva vlastníkom pozemku. Repsol CPP ako vlastník stavby dáva súčasne čerpaciu stanicu vlastníkovi pozemku alebo tretej osobe zmluvne viazanej s vlastníkom pozemku do prenájmu na prevádzkovanie. Po skončení kontraktu vlastník pozemku automaticky nadobúda vlastníctvo stavieb. Postúpenie sa dopĺňa dohodou o predaji pohonných látok. Prevádzkovateľ má štatút maloobchodníka.

| 14. | V mnohých prípadoch, najmä v prípadoch kontraktov typov e), f), g) a h) Repsol CPP zabezpečí úplné financovanie alebo len časť financovania stavby alebo renováciu čerpacích staníc. |
| --- | --- |

14.

V mnohých prípadoch, najmä v prípadoch kontraktov typov e), f), g) a h) Repsol CPP zabezpečí úplné financovanie alebo len časť financovania stavby alebo renováciu čerpacích staníc.

6.   Predbežné zhodnotenie

| 15. | Komisia 18. júna 2004 informovala Repsol CPP o svojom predbežnom zhodnotení tejto obchodnej záležitosti týkajúcej sa: 1. rozdielu medzi konateľom a maloobchodníkom v zmysle komunitárneho práva o konkurencii; 2. klauzúl vzťahujúcich sa na stanovenie maximálnej ceny maloobchodného predaja pohonných látok a 3. klauzúl o nekonkurovaní pri pohonných látkach, ktoré by mohli viesť k účinku blokovania trhu. |
| --- | --- |

15.

Komisia 18. júna 2004 informovala Repsol CPP o svojom predbežnom zhodnotení tejto obchodnej záležitosti týkajúcej sa: 1. rozdielu medzi konateľom a maloobchodníkom v zmysle komunitárneho práva o konkurencii; 2. klauzúl vzťahujúcich sa na stanovenie maximálnej ceny maloobchodného predaja pohonných látok a 3. klauzúl o nekonkurovaní pri pohonných látkach, ktoré by mohli viesť k účinku blokovania trhu.

6.1.   Otázka konateľstva

| 16. | Komisia sa domnieva, že v prípade skutočných konateľských kontraktov, záväzky kladené na konateľa, čo sa týka kontraktov, ktoré prerokúva alebo uzatvára pre komitenta, nevyvolávajú bežne problém konkurencie. Ale kontrakt vyhlásený za konateľský kontrakt zmluvnými stranami môže mať vlastnosti, ktoré dokazujú rôzne zhodnotenie.
  Určujúcim faktorom v tomto ohľade je obchodné a finančné riziko, ktoré nesie konateľ, čo sa týka činností, ktorými ho komitent poveril. |
| --- | --- |

16.

Komisia sa domnieva, že v prípade skutočných konateľských kontraktov, záväzky kladené na konateľa, čo sa týka kontraktov, ktoré prerokúva alebo uzatvára pre komitenta, nevyvolávajú bežne problém konkurencie. Ale kontrakt vyhlásený za konateľský kontrakt zmluvnými stranami môže mať vlastnosti, ktoré dokazujú rôzne zhodnotenie.

Určujúcim faktorom v tomto ohľade je obchodné a finančné riziko, ktoré nesie konateľ, čo sa týka činností, ktorými ho komitent poveril.

| 17. | Napriek tomu, nech je situácia konateľa vzhľadom na uvedené kritériá akákoľvek, klauzuly o nekonkurovaní (pozri ďalej odsek 22) s ním dohodnuté môžu byť problematické z dôvodu ich vplyvu na konkurenciu medzi značkami. Je to tak, ak tieto klauzuly vedú k blokovaniu predmetného trhu, na ktorom sa predávajú alebo kupujú zmluvné majetky alebo služby.
  Komisia sa teda domnieva, že otázka, či prevádzkovatelia čerpacích staníc Repsol-u CPP sú alebo nie sú skutočnými konateľmi, stratila relevanciu, čo sa týka klauzúl o nekonkurovaní. Keď ide o maximálne ceny, v každom prípade sa v tomto štádiu javí, že predmetné klauzuly sú akceptovateľné, aj keby sa všetci predajcovia zmluvne viazaní s Repsol-om museli právne považovať za maloobchodníkov (pozri nižšie). |
| --- | --- |

17.

Napriek tomu, nech je situácia konateľa vzhľadom na uvedené kritériá akákoľvek, klauzuly o nekonkurovaní (pozri ďalej odsek 22) s ním dohodnuté môžu byť problematické z dôvodu ich vplyvu na konkurenciu medzi značkami. Je to tak, ak tieto klauzuly vedú k blokovaniu predmetného trhu, na ktorom sa predávajú alebo kupujú zmluvné majetky alebo služby.

Komisia sa teda domnieva, že otázka, či prevádzkovatelia čerpacích staníc Repsol-u CPP sú alebo nie sú skutočnými konateľmi, stratila relevanciu, čo sa týka klauzúl o nekonkurovaní. Keď ide o maximálne ceny, v každom prípade sa v tomto štádiu javí, že predmetné klauzuly sú akceptovateľné, aj keby sa všetci predajcovia zmluvne viazaní s Repsol-om museli právne považovať za maloobchodníkov (pozri nižšie).

6.2.   Klauzuly o minimálnej cene

| 18. | Väčšina notifikovaných kontraktov zakazuje prevádzkovateľom čerpacích staníc predávať pohonné látky za predajnú cenu vyššiu, ako je maximum stanovené Repsol-om CPP, ale prevádzkovatelia vrátane tých, ktorí sa v kontraktoch vyhlásili za konateľov, môžu voľne odsúhlasiť zľavy. V malej časti notifikovaných kontraktov sa Repsol CPP obmedzuje na to, že verejnosti odporúča predajnú cenu, pričom prevádzkovateľom ponecháva voľnosť na stanovenie skutočnej predajnej ceny nad alebo pod odporúčanou cenou. |
| --- | --- |

18.

Väčšina notifikovaných kontraktov zakazuje prevádzkovateľom čerpacích staníc predávať pohonné látky za predajnú cenu vyššiu, ako je maximum stanovené Repsol-om CPP, ale prevádzkovatelia vrátane tých, ktorí sa v kontraktoch vyhlásili za konateľov, môžu voľne odsúhlasiť zľavy. V malej časti notifikovaných kontraktov sa Repsol CPP obmedzuje na to, že verejnosti odporúča predajnú cenu, pričom prevádzkovateľom ponecháva voľnosť na stanovenie skutočnej predajnej ceny nad alebo pod odporúčanou cenou.

| 19. | Komisia sa v tomto štádiu domnieva, že tento spôsob nemá zjavný účinok na konkurenciu v zmysle článku 81 odsek 1 zmluvy. Na jednej strane plne chráni voľnosť predajcov na zníženie ceny pod maximom určeným Repsol-om CPP. Prevádzkovatelia, ktorí sú v kontraktoch uvedení ako konatelia, majú plné právo znížiť cenu reálne zaplatenú zákazníkom svojím poverením bez zníženia zisku Repsol-u CPP. |
| --- | --- |

19.

Komisia sa v tomto štádiu domnieva, že tento spôsob nemá zjavný účinok na konkurenciu v zmysle článku 81 odsek 1 zmluvy. Na jednej strane plne chráni voľnosť predajcov na zníženie ceny pod maximom určeným Repsol-om CPP. Prevádzkovatelia, ktorí sú v kontraktoch uvedení ako konatelia, majú plné právo znížiť cenu reálne zaplatenú zákazníkom svojím poverením bez zníženia zisku Repsol-u CPP.

| 20. | Na druhej strane skúmanie Komisie nezistilo existenciu skutkových podstát, ktoré by viedli k obavám, že využívanie maximálnych cien by mohlo vyvolať účinky významných úprav. Najmä v tomto štádiu nič nenaznačuje, že by sa ovplyvnila konkurencia v rámci značky. |
| --- | --- |

20.

Na druhej strane skúmanie Komisie nezistilo existenciu skutkových podstát, ktoré by viedli k obavám, že využívanie maximálnych cien by mohlo vyvolať účinky významných úprav. Najmä v tomto štádiu nič nenaznačuje, že by sa ovplyvnila konkurencia v rámci značky.

6.3.   Klauzuly o nekonkurovaní

| 21. | Dohody o predaji medzi Repsol-om CPP a prevádzkovateľmi čerpacích staníc obsahujú klauzuly o nekonkurovaní, ktoré sa vzťahujú na pohonné látky určené na predaj na čerpacích staniciach. Tieto klauzuly sa nevzťahujú na ďalšie produkty predávané na čerpacích staniciach. Tieto klauzuly sa používajú približne v 1 430 kontraktoch typu CODO, 770 typu DODO a 460 typu s užívacím a superficiárnym právom. Doba klauzúl sa mení. V kontraktoch typu DODO je v súčasnosti všeobecne 5 rokov. V kontraktoch s užívacím alebo superficiárnym právom sa mení od 25 do 40 rokov podľa typu kontraktov. |
| --- | --- |

21.

Dohody o predaji medzi Repsol-om CPP a prevádzkovateľmi čerpacích staníc obsahujú klauzuly o nekonkurovaní, ktoré sa vzťahujú na pohonné látky určené na predaj na čerpacích staniciach. Tieto klauzuly sa nevzťahujú na ďalšie produkty predávané na čerpacích staniciach. Tieto klauzuly sa používajú približne v 1 430 kontraktoch typu CODO, 770 typu DODO a 460 typu s užívacím a superficiárnym právom. Doba klauzúl sa mení. V kontraktoch typu DODO je v súčasnosti všeobecne 5 rokov. V kontraktoch s užívacím alebo superficiárnym právom sa mení od 25 do 40 rokov podľa typu kontraktov.

| 22. | Dohody tohto druhu môžu podľa prípadu vyvolať konkurenčný problém, najmä ak podľa týchto klauzúl ostatní dodávatelia na trhu nemôžu predávať zúčastneným nákupcom, čo môže blokovať trh (vylúčenie ďalších dodávateľov zavedením bariér pri vstupe) a oslabiť konkurenciu medzi značkami. Ako sa uviedlo vyššie (pozri odsek 17), vyhlásenie prevádzkovateľov čerpacích staníc v kontraktoch za konateľa alebo maloobchodníka je v tomto smere bezvýznamné. |
| --- | --- |

22.

Dohody tohto druhu môžu podľa prípadu vyvolať konkurenčný problém, najmä ak podľa týchto klauzúl ostatní dodávatelia na trhu nemôžu predávať zúčastneným nákupcom, čo môže blokovať trh (vylúčenie ďalších dodávateľov zavedením bariér pri vstupe) a oslabiť konkurenciu medzi značkami. Ako sa uviedlo vyššie (pozri odsek 17), vyhlásenie prevádzkovateľov čerpacích staníc v kontraktoch za konateľa alebo maloobchodníka je v tomto smere bezvýznamné.

| 23. | Komisia sa vo svojom predbežnom hodnotení domnievala, že klauzuly o nekonkurovaní v kontraktoch notifikovaných Repsol-om CPP, najmä kontrakty typu DODO so superficiárnym a s užívacím právom mohli významne prispieť k vyvolaniu účinku blokovania maloobchodného predaja pohonných látok na španielskom trhu. Na jednej strane je trh ťažko dostupný pre tých konkurentov, ktorí by sa mohli na tomto trhu umiestniť alebo ktorí by na ňom mohli rozšíriť svoj podiel trhu vzhľadom na ekonomický a právny kontext notifikovaných kontraktov. Tento prístup je náročný ako výsledok osobitnej dôležitosti vertikálnej integrácie obchodníkov, kumulatívneho účinku paralelných sietí s vertikálnymi obmedzeniami, ťažkostí pri stanovení alternatívnej siete a iných konkurenčných podmienok (hlavne nasýtenia trhu a povahy produktu). |
| --- | --- |

23.

Komisia sa vo svojom predbežnom hodnotení domnievala, že klauzuly o nekonkurovaní v kontraktoch notifikovaných Repsol-om CPP, najmä kontrakty typu DODO so superficiárnym a s užívacím právom mohli významne prispieť k vyvolaniu účinku blokovania maloobchodného predaja pohonných látok na španielskom trhu. Na jednej strane je trh ťažko dostupný pre tých konkurentov, ktorí by sa mohli na tomto trhu umiestniť alebo ktorí by na ňom mohli rozšíriť svoj podiel trhu vzhľadom na ekonomický a právny kontext notifikovaných kontraktov. Tento prístup je náročný ako výsledok osobitnej dôležitosti vertikálnej integrácie obchodníkov, kumulatívneho účinku paralelných sietí s vertikálnymi obmedzeniami, ťažkostí pri stanovení alternatívnej siete a iných konkurenčných podmienok (hlavne nasýtenia trhu a povahy produktu).

| 24. | Na druhej strane, notifikované kontrakty mohli významným spôsobom prispieť k účinku blokovania spôsobeného všetkými kontraktmi vo svojom ekonomickom a právnom kontexte. Toto vyplýva z nasledujúcich skutkových podstát: rozsah záväzkov o nekonkurovaní, ku ktorým prispieva Repsol CPP [podiel na trhu viazaný na predaje Repsol-u CPP je značný okolo ... (25 – 35 %)]; podpísané záväzky o nekonkurovaní majú značné trvanie, predovšetkým v prípade kontraktov s užívacím a superficiárnym právom, čo sú dlhodobé kontrakty (25 až 40 rokov), prevádzkovatelia čerpacích staníc a finálni zákazníci majú rozptýlené postavenie v porovnaní s postavením dodávateľov, najmä v prípade Repsol-u CPP, ktorý má veľký podiel na trhu. |
| --- | --- |

24.

Na druhej strane, notifikované kontrakty mohli významným spôsobom prispieť k účinku blokovania spôsobeného všetkými kontraktmi vo svojom ekonomickom a právnom kontexte. Toto vyplýva z nasledujúcich skutkových podstát: rozsah záväzkov o nekonkurovaní, ku ktorým prispieva Repsol CPP [podiel na trhu viazaný na predaje Repsol-u CPP je značný okolo ... (25 – 35 %)]; podpísané záväzky o nekonkurovaní majú značné trvanie, predovšetkým v prípade kontraktov s užívacím a superficiárnym právom, čo sú dlhodobé kontrakty (25 až 40 rokov), prevádzkovatelia čerpacích staníc a finálni zákazníci majú rozptýlené postavenie v porovnaní s postavením dodávateľov, najmä v prípade Repsol-u CPP, ktorý má veľký podiel na trhu.

| 25. | Komisia sa napokon, čo sa týka klauzúl o nekonkurovaní v kontraktoch typu CODO, v tomto štádiu domnieva, že platnosť týchto klauzúl ako taká neprispieva k účinku blokovania. Po skončení zmluvného vzťahu je totiž vždy dodávateľ ako vlastník čerpacej stanice, a nie prevádzkovateľ – nájomník, ten, ktorý môže rozhodnúť o tom, aké produkty sa budú predávať v príslušnej predajnej jednotke. |
| --- | --- |

25.

Komisia sa napokon, čo sa týka klauzúl o nekonkurovaní v kontraktoch typu CODO, v tomto štádiu domnieva, že platnosť týchto klauzúl ako taká neprispieva k účinku blokovania. Po skončení zmluvného vzťahu je totiž vždy dodávateľ ako vlastník čerpacej stanice, a nie prevádzkovateľ – nájomník, ten, ktorý môže rozhodnúť o tom, aké produkty sa budú predávať v príslušnej predajnej jednotke.

7.   Záväzky

7.1.   Ponúkané záväzky

| 26. | Repsol CPP ako odpoveď na predbežné hodnotenie Komisii navrhol nasledujúce záväzky určené na to, aby odpovedali na obavy Komisie:






  — | Repsol CPP by sa zaviazal, že prevádzkovateľom čerpacích staníc, ktorí mu zverili dočasné vecné právo (užívacie alebo superficiárne) na čerpaciu stanicu a súčasne sa stali dočasní nájomníci (cez „kríženie kontraktov“), ponúkne možnosť „odkúpiť“ vecné právo pred predpokladaným dátumom skončenia kontraktu. Táto možnosť by sa mohla stále uplatňovať od 1. januára 2005, len keď sa kontrakty uzavreli 12 rokov pred dátumom zmluvnej lehoty (výnimočne v roku 2004 by sa táto možnosť ponúkala pri kontraktoch, ktoré sa uzavreli 10 rokov pred dátumom zmluvnej lehoty). Uplatnenie voľby by zahŕňalo zaplatenie kompenzácie Repsol-u CPP za trhovú cenu predmetného vecného práva. Trhová cena by sa vypočítala v závislosti od ročného cash-flow Repsol-u CPP a zostávajúcej zmluvnej lehoty. Trhová cena nezodpovedá zostatkovej hodnote investície. V prípade odlišnosti názorov na trhovú cenu by sa použili kritériá ocenenia stanovené v španielskom zákone o vyvlastnení. |
| --- | --- | --- |

26.

Repsol CPP ako odpoveď na predbežné hodnotenie Komisii navrhol nasledujúce záväzky určené na to, aby odpovedali na obavy Komisie:

—

Repsol CPP by sa zaviazal, že prevádzkovateľom čerpacích staníc, ktorí mu zverili dočasné vecné právo (užívacie alebo superficiárne) na čerpaciu stanicu a súčasne sa stali dočasní nájomníci (cez „kríženie kontraktov“), ponúkne možnosť „odkúpiť“ vecné právo pred predpokladaným dátumom skončenia kontraktu. Táto možnosť by sa mohla stále uplatňovať od 1. januára 2005, len keď sa kontrakty uzavreli 12 rokov pred dátumom zmluvnej lehoty (výnimočne v roku 2004 by sa táto možnosť ponúkala pri kontraktoch, ktoré sa uzavreli 10 rokov pred dátumom zmluvnej lehoty). Uplatnenie voľby by zahŕňalo zaplatenie kompenzácie Repsol-u CPP za trhovú cenu predmetného vecného práva. Trhová cena by sa vypočítala v závislosti od ročného cash-flow Repsol-u CPP a zostávajúcej zmluvnej lehoty. Trhová cena nezodpovedá zostatkovej hodnote investície. V prípade odlišnosti názorov na trhovú cenu by sa použili kritériá ocenenia stanovené v španielskom zákone o vyvlastnení.

| — | Repsol CPP by sa zaviazal dodržiavať maximálnu dobu 5 rokov v prípade nových kontraktov o predaji pohonných látok s prevádzkovateľmi čerpacích staníc, ktorých Repsol CPP nie je vlastníkom. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP by sa zaviazal dodržiavať maximálnu dobu 5 rokov v prípade nových kontraktov o predaji pohonných látok s prevádzkovateľmi čerpacích staníc, ktorých Repsol CPP nie je vlastníkom.

| — | Počas obdobia končiaceho 31. decembra 2006 by sa Repsol CPP zaviazal, že nekúpi čerpacie stanice, ktoré sú v úplnom vlastníctve svojich prevádzkovateľov (čerpacie stanice typu DODO) výlučne nezásobené Repsol-om CPP, inak povedané, zmluvne neviazané s jeho sieťou. |
| --- | --- |

—

Počas obdobia končiaceho 31. decembra 2006 by sa Repsol CPP zaviazal, že nekúpi čerpacie stanice, ktoré sú v úplnom vlastníctve svojich prevádzkovateľov (čerpacie stanice typu DODO) výlučne nezásobené Repsol-om CPP, inak povedané, zmluvne neviazané s jeho sieťou.

| — | Repsol CPP by sa zaviazal, že bude vopred zverejňovať platnosť kontraktov o predaji pohonných látok s čerpacími stanicami, ako aj možnosti vopred ukončiť kontrakty s vecnými právami. Takéto zverejnenie by malo formu oznámenia ministerstvu hospodárstva, ktoré by sa šírilo ďalej na webovej stránke ministerstva počas prvého mesiaca v každom štvrťroku na ďalší štvrťrok. |
| --- | --- |

—

Repsol CPP by sa zaviazal, že bude vopred zverejňovať platnosť kontraktov o predaji pohonných látok s čerpacími stanicami, ako aj možnosti vopred ukončiť kontrakty s vecnými právami. Takéto zverejnenie by malo formu oznámenia ministerstvu hospodárstva, ktoré by sa šírilo ďalej na webovej stránke ministerstva počas prvého mesiaca v každom štvrťroku na ďalší štvrťrok.

| — | Tretia osoba (samostatný audítor) by kontrolovala, či Repsol CPP dodržiava podpísané záväzky. Tretia osoba – revízor by pre Komisiu vypracovala výročné správy. |
| --- | --- |

—

Tretia osoba (samostatný audítor) by kontrolovala, či Repsol CPP dodržiava podpísané záväzky. Tretia osoba – revízor by pre Komisiu vypracovala výročné správy.

| 27. | Podpísané záväzky by zostali v platnosti do 31. mája 2010. |
| --- | --- |

27.

Podpísané záväzky by zostali v platnosti do 31. mája 2010.

7.2.   Zhodnotenie záväzkov

| 28. | Návrh záväzku Repsol-u CPP prináša praktickú odpoveď na obavy Komisie týkajúce sa účinku blokovania na španielskom trhu. |
| --- | --- |

28.

Návrh záväzku Repsol-u CPP prináša praktickú odpoveď na obavy Komisie týkajúce sa účinku blokovania na španielskom trhu.

| 29. | V prvom rade, ponuka umožňuje značne zvýšiť počet čerpacích staníc v súčasnosti zásobených Repsol-om CPP, ktoré by boli schopné zmeniť dodávateľa. Totiž, priemerný počet čerpacích staníc zásobených Repsol-om CPP, schopných zmeniť dodávateľa, by v nasledujúcich rokoch ročne prekročil 400. Momentálne iba 140 až 160 čerpacích staníc ročne zásobených Repsol-om CPP je schopných zmeniť dodávateľa. Napokon ponuka záväzkov umožňuje výrazne skrátiť platnosť kontraktov, ktoré dlhodobo uchránili značný počet predajní pred konkurenciou v prvých rokoch liberalizácie trhu ropy v Španielsku. |
| --- | --- |

29.

V prvom rade, ponuka umožňuje značne zvýšiť počet čerpacích staníc v súčasnosti zásobených Repsol-om CPP, ktoré by boli schopné zmeniť dodávateľa. Totiž, priemerný počet čerpacích staníc zásobených Repsol-om CPP, schopných zmeniť dodávateľa, by v nasledujúcich rokoch ročne prekročil 400. Momentálne iba 140 až 160 čerpacích staníc ročne zásobených Repsol-om CPP je schopných zmeniť dodávateľa. Napokon ponuka záväzkov umožňuje výrazne skrátiť platnosť kontraktov, ktoré dlhodobo uchránili značný počet predajní pred konkurenciou v prvých rokoch liberalizácie trhu ropy v Španielsku.

| 30. | V druhom rade, záväzky obsahujú dočasné obmedzenie vo vertikálnej integrácii Repsol-u CPP a takto chránia množstvo predajných jednotiek, ktoré dnes môžu zásobiť iní dodávatelia. |
| --- | --- |

30.

V druhom rade, záväzky obsahujú dočasné obmedzenie vo vertikálnej integrácii Repsol-u CPP a takto chránia množstvo predajných jednotiek, ktoré dnes môžu zásobiť iní dodávatelia.

| 31. | V treťom rade, záväzky by mali, pokiaľ ide o zverejnenie, uľahčiť vstup prevádzkovateľov čerpacích staníc do rokovaní s alternatívnymi dodávateľmi pred vypršaním platnosti kontraktov s Repsol-om CPP. |
| --- | --- |

31.

V treťom rade, záväzky by mali, pokiaľ ide o zverejnenie, uľahčiť vstup prevádzkovateľov čerpacích staníc do rokovaní s alternatívnymi dodávateľmi pred vypršaním platnosti kontraktov s Repsol-om CPP.

| 32. | Výsledkom týchto záväzkov je zvýšenie možností pre potenciálnych konkurentov Repsol-u CPP umiestniť sa na trhu maloobchodného predaja pohonných látok alebo pre existujúcich konkurentov zvýšiť svoj podiel na trhu. Okrem toho je dôvod zdôrazniť, že alternatívne spôsoby vstupu a rozpínavosť na trhu sú naďalej v možnostiach konkurentov, tak ako nákup existujúcich predajných sietí patriacich iným dodávateľom alebo otvorenie nových predajných jednotiek. Všetky tieto vhodné príležitosti by mali umožniť novému konkurentovi dosiahnuť v primeranej dobe minimálny počet predajných jednotiek na rentabilnú prevádzku predajného systému v tomto sektore, čiže efektívny vstup na predmetný trh. |
| --- | --- |

32.

Výsledkom týchto záväzkov je zvýšenie možností pre potenciálnych konkurentov Repsol-u CPP umiestniť sa na trhu maloobchodného predaja pohonných látok alebo pre existujúcich konkurentov zvýšiť svoj podiel na trhu. Okrem toho je dôvod zdôrazniť, že alternatívne spôsoby vstupu a rozpínavosť na trhu sú naďalej v možnostiach konkurentov, tak ako nákup existujúcich predajných sietí patriacich iným dodávateľom alebo otvorenie nových predajných jednotiek. Všetky tieto vhodné príležitosti by mali umožniť novému konkurentovi dosiahnuť v primeranej dobe minimálny počet predajných jednotiek na rentabilnú prevádzku predajného systému v tomto sektore, čiže efektívny vstup na predmetný trh.

8.   Postoj Komisie v tomto štádiu

| 33. | Európska komisia má na základe uvedeného vyššie v úmysle prijať rozhodnutie podľa vzoru článku 9 nariadenia č. 1/2003. Pred stanovením svojho postoja však vyzýva tretie zúčastnené osoby, aby predložili svoje prípadné pripomienky v lehote jedného mesiaca od publikovania tohto oznámenia. |
| --- | --- |

33.

Európska komisia má na základe uvedeného vyššie v úmysle prijať rozhodnutie podľa vzoru článku 9 nariadenia č. 1/2003. Pred stanovením svojho postoja však vyzýva tretie zúčastnené osoby, aby predložili svoje prípadné pripomienky v lehote jedného mesiaca od publikovania tohto oznámenia.

| 34. | Pri predložení svojich pripomienok sa tretie zúčastnené osoby tiež vyzývajú, aby Komisii dodali jedno nedôverné znenie svojej odpovede, v ktorej sa utajené záležitosti a dôverné pasáže vynechajú a, ak je to možné, nahradia nedôverným obsahom alebo označením „tajné obchodné záležitosti“ alebo „dôverné“, podľa prípadu. Tretie osoby musia svoje žiadosti o dôvernosť odôvodniť. |
| --- | --- |

34.

Pri predložení svojich pripomienok sa tretie zúčastnené osoby tiež vyzývajú, aby Komisii dodali jedno nedôverné znenie svojej odpovede, v ktorej sa utajené záležitosti a dôverné pasáže vynechajú a, ak je to možné, nahradia nedôverným obsahom alebo označením „tajné obchodné záležitosti“ alebo „dôverné“, podľa prípadu. Tretie osoby musia svoje žiadosti o dôvernosť odôvodniť.

| 35. | Počas rovnakej lehoty môžu zúčastnené tretie osoby Komisiu požiadať na adrese uvedenej v nasledujúcom odseku o text záväzkov navrhnutých Repsolom CPP vrátane dôverných súčastí. |
| --- | --- |

35.

Počas rovnakej lehoty môžu zúčastnené tretie osoby Komisiu požiadať na adrese uvedenej v nasledujúcom odseku o text záväzkov navrhnutých Repsolom CPP vrátane dôverných súčastí.

| 36. | Pripomienky sa musia zaslať pod číslom „COMP/B-1/38348 – Repsol CPP“ na adresu:





  Commission des Communautés européennes |
| --- | --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Registre Antitrust |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (+32 2) 295 01 28 |

36.

Pripomienky sa musia zaslať pod číslom „COMP/B-1/38348 – Repsol CPP“ na adresu:

Commission des Communautés européennes

Direction générale de la Concurrence

Registre Antitrust

B-1049 Bruxelles

Fax: (+32 2) 295 01 28

---

(1)  Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1.

(2)  Ú. v. ES C 70, 19.3.2002, s. 29.

(3)  Pozri všeobecne správy Comissión Nacional de la Energía: „Información básica de los sectores de energía“. K dispozícii na www.cne.es.

(4)  Rozhodnutie Komisie z 29. septembra 1999, ktorým sa vyhlasuje koncentrácia kompatibilná so spoločným trhom (obchodná záležitosť COMP/M.1383 – Exxon/Mobil), odseky 428 až 439, a rozhodnutie Komisie z 9. februára 2000, ktorým sa vyhlasuje koncentrácia kompatibilná so spoločným trhom (obchodná záležitosť COMP/M.1628 – TotalFina/Elf), odseky 22 až 29.

---

| 20.10.2004 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 258/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 258/12

---

ŠTÁTNA POMOC — NEMECKO

Štátna pomoc C 5/04 (ex N 609/03 — Kronoply GmbH (Multisektorový rámec))

Výzva na predloženie pripomienok podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES

(2004/C 258/04)

(Text s významom pre EHP)

Prostredníctvom listu z 18. februára 2004, ktorý bol reprodukovaný v pôvodnom jazyku na stranách, ktoré nasledujú po tomto súhrne, Komisia upovedomila Nemecko o svojom rozhodnutí začať postup stanovený v článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES pokiaľ ide o horeuvedenú štátnu pomoc.

Záujemcovia môžu predložiť svoje pripomienky k štátnej pomoci, s ohľadom na ktoré Komisia začína postup, do jedného mesiace od dátumu zverejnenia tohto súhrnu a nasledujúceho listu na túto adresu:

| Európska komisia |
| --- |
| Generálne riaditeľstvo pre súťaž |
| riaditeľstvo štátnej pomoci I |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Fax. číslo: (+32 2) 296 12 42 |

Európska komisia

Generálne riaditeľstvo pre súťaž

riaditeľstvo štátnej pomoci I

B-1049 Bruxelles/Brussel

Fax. číslo: (+32 2) 296 12 42

Tieto pripomienky budú oznámené Nemecku. Záujemca predkladajúci pripomienky môže požiadať o utajenie svojej identity v písomnej forme, kde budú uvedené dôvody tejto požiadavky.

SÚHRN

POSTUP

Listom z 22. decembra 2003, ktorý bol zaevidovaný 23. decembra 2003 (A/39031), Nemecko oznámilo svoj zámer poskytnúť grant na investície podľa „Multisektorového rámca pre regionálnu pomoc veľkým investičným projektom“ (1) (ďalej len „multisektorový rámec“) v prospech Kronoply GmbH. Navrhovaná pomoc bola zaevidovaná pod číslom N 609/03.

POPIS ŠTÁTNEJ POMOCI

Príjemcom pomoci je Kronoply GmbH, so sídlom v Heiligengrabe, Brandenburg, oblasť spadajúca pod čl. 87 ods. 3 písm. a). Tento prípad sa týka štátnej pomoci N 813/00, ktorá bola schválená Komisiou 3. júla 2001 (2), v rámci ktorej Nemecko poskytlo pomoc podľa multisektorového rámca v prospech toho istého príjemcu na výstavbu prevádzky na výrobu dosiek s orientovanými vláknami (OSB doska) (3). Výška pomoci vtedy predstavovala sumu 35,4 milióna eur (4). Pôvodne oznámená výška pomoci, ktorú nemecké vládne orgány mienili poskytnúť, predstavovala 35 % kvalifikovaných investičných nákladov. Aby boli splnené požiadavky multisektorového rámca, musela byť maximálna prípustná výška pomoci znížená na 31,5 %. Súčasné oznámenie sa zameriava na dosiahnutie predtým zamietnutej vyššej sumy 35 % poskytnutím ďalšej 3,5 % pomoci k už schválenej výške 31,5 %.

Oznámenie nešpecifikuje, aký druh investícií (ak vôbec nejaké) sa predpokladá. Nemecké vládne orgány potvrdzujú, že celkové náklady projektu predstavujú 112,5 milióna eur, ako to bolo uvedené v predchádzajúcom rozhodnutí v prípade N 813/00 (bod 3.2.2. oznámenia: „Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. €112.484.214“). Výška príslušnej pomoci je 3 939 947 eur, ktorá pozostáva z investičnej pomoci vo forme nerefundovateľnej dotácie. Ako už bolo uvedené vyššie, zamýšľaná výška pomoci zodpovedá 3,5 %-nej sume kvalifikovaných investičných nákladov.

Tento projekt sa týka vytvorenia 220 priamych a 337 nepriamych pracovných miest. Rovnaké množstvo pracovných miest sa už predpokladalo v rámci predtým schváleného rozhodnutia.

ZHODNOTENIE ŠTÁTNEJ POMOCI

Zhodnotenie štátnej pomoci a kompatibilita

Chýbajúci stimul

Na základe dostupných informácií sa zdá, že účel tohto oznámeného opatrenia je rovnaký ako v predtým schválenom, príbuznom prípade, ktorý spočíval vo výstavbe nového závodu na výrobu OSB dosiek. Podľa stanovísk nemeckých vládnych orgánov už boli tieto investície zrealizované (5).

Vo svetle horeuvedených úvah má Komisia vážne pochybnosti o existencii stimulačného efektu novooznámenej pomoci, keďže investície už boli zrealizované a ukončené, a preto sa zdá, že nie sú potrebné na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu.

V skutočnosti výška pomoci je vypočítaná ako jednoduché zvýšenie celkovej pomoci určenej na pôvodnú investíciu, ktoré predstavuje 3,5 %, čo presne zodpovedá predtým zamietnutej celkovej výške.

Odchýlenia uvedené v článku 87 ods. 2 a 3 sa nevzťahujú na tento prípad; aby opatrenia pomoci prispeli k rozvoju určitých činností alebo ekonomických regiónov v znení článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, musia pôsobiť ako stimul. Ak, ako v danom prípade, už boli investície zrealizované, pomoc nezabezpečuje žiaden taký stimul a nie je ničím iným, než prevádzkovou pomocou, ktorá nie je kompatibilná s jednotným trhom, a preto ju Zmluva zakazuje (článok 87 ods. 1).

Chýbajúca nevyhnutnosť pomoci

Okrem toho má Komisia vážne pochybnosti o tom, či horeuvedená pomoc je kompatibilná s jednotným trhom z nasledujúcich dôvodov:

| | Nemecké vládne orgány zdôraznili, že kvalifikované náklady v prípade šetreného opatrenia sú rovnaké ako v predchádzajúcom rozhodnutí, teda 112 484 214 eur (6). |
| --- | --- |

Nemecké vládne orgány zdôraznili, že kvalifikované náklady v prípade šetreného opatrenia sú rovnaké ako v predchádzajúcom rozhodnutí, teda 112 484 214 eur (6).

| | Podľa dostupných informácií sa zdá, že pomoc vytvára retroaktívne financovanie činností, ktoré už príjemca zrealizoval a že ako takej jej chýba nevyhnutný stimulujúci prvok a považuje sa za prevádzkovú pomoc, keďže jej jediný účel je zbaviť príjemcu finančného bremena. |
| --- | --- |

Podľa dostupných informácií sa zdá, že pomoc vytvára retroaktívne financovanie činností, ktoré už príjemca zrealizoval a že ako takej jej chýba nevyhnutný stimulujúci prvok a považuje sa za prevádzkovú pomoc, keďže jej jediný účel je zbaviť príjemcu finančného bremena.

| | Komisia vážne pochybuje o tom, že pomoc určená na ukončené investície, môže byť ešte považovaná za pomoc, ktorá má napomáhať rozvoju ekonomických aktivít v znení článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. V súlade so stálou praxou Komisie, potvrdenou Súdnym dvorom (7), pomoc určená na napomáhanie rozvoju určitých ekonomických aktivít alebo určitých regiónov sa môže považovať ako taká iba vtedy, ak Komisia môže konštatovať, že pomoc prispeje k dosiahnutiu jedného zo stanovených cieľov, ktoré by firmy prijímajúce pomoc nemohli dosiahnuť svojimi vlastnými činnosťami za normálnych trhových podmienok. |
| --- | --- |

Komisia vážne pochybuje o tom, že pomoc určená na ukončené investície, môže byť ešte považovaná za pomoc, ktorá má napomáhať rozvoju ekonomických aktivít v znení článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES. V súlade so stálou praxou Komisie, potvrdenou Súdnym dvorom (7), pomoc určená na napomáhanie rozvoju určitých ekonomických aktivít alebo určitých regiónov sa môže považovať ako taká iba vtedy, ak Komisia môže konštatovať, že pomoc prispeje k dosiahnutiu jedného zo stanovených cieľov, ktoré by firmy prijímajúce pomoc nemohli dosiahnuť svojimi vlastnými činnosťami za normálnych trhových podmienok.

| | V danom prípade je jasné, že celková výška 31,5 %, ktorá bola povolená v predchádzajúcom rozhodnutí, bola dostatočná na spustenie rozhodnutia investora a že každá ďalšia pomoc by mala iba efekt „šťastia spadnutého do lona“. |
| --- | --- |

V danom prípade je jasné, že celková výška 31,5 %, ktorá bola povolená v predchádzajúcom rozhodnutí, bola dostatočná na spustenie rozhodnutia investora a že každá ďalšia pomoc by mala iba efekt „šťastia spadnutého do lona“.

| | Preto v súčasnom štádiu postupu útvary Komisie dospeli k záveru, že prostredníctvom tohto opatrenia môžu nemecké vládne orgány poskytnúť štátnu pomoc v znení článku 87 ods. 1 ES. Zdá sa, že odchýlenia uvedené v článku 87 ods. 2 a 3 ES neplatia. Po zvážení svojich pochybností o kompatibilite pomoci so Zmluvou o ES sa Komisia rozhodla začať postup formálneho šetrenia, ktorý stanovuje článok 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

Preto v súčasnom štádiu postupu útvary Komisie dospeli k záveru, že prostredníctvom tohto opatrenia môžu nemecké vládne orgány poskytnúť štátnu pomoc v znení článku 87 ods. 1 ES. Zdá sa, že odchýlenia uvedené v článku 87 ods. 2 a 3 ES neplatia. Po zvážení svojich pochybností o kompatibilite pomoci so Zmluvou o ES sa Komisia rozhodla začať postup formálneho šetrenia, ktorý stanovuje článok 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

| | V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 môže byť celá nezákonná pomoc predmetom vymáhania od príjemcu pomoci. |
| --- | --- |

V súlade s článkom 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 môže byť celá nezákonná pomoc predmetom vymáhania od príjemcu pomoci.

[TEXT LISTU]

„Die Kommission teilt der Bundesrepublik Deutschland mit, dass sie nach Prüfung der zu den vorerwähnten Maßnahmen übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| 1. | Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des ‚multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben’ (8) (nachfolgend ‚multisektoraler Beihilferahmen’) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen. |
| --- | --- |

1.

Mit Schreiben vom 22. Dezember 2003, das am 23. Dezember 2003 (A/39031) eingetragen wurde, teilte die Bundesrepublik Deutschland ihre Absicht mit, im Rahmen des ‚multisektoralen Regionalbeihilferahmens für große Investitionsvorhaben’ (8) (nachfolgend ‚multisektoraler Beihilferahmen’) einen Investitionszuschuss zugunsten der Kronoply GmbH zu gewähren. Die Beihilfe wurde unter der Nummer N 609/03 eingetragen.

2.   AUSFÜHRLICHE BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1.   Frühere Entscheidung

| 2. | Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte’ 0,8 und Faktor ‚Regionale Auswirkungen’ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde. |
| --- | --- |

2.

Dieser Fall steht in Zusammenhang mit der staatlichen Beihilfe Nr. N 813/00, die am 3. Juli 2001 (9) von der Kommission genehmigt wurde; hier wurde demselben Begünstigten für die Errichtung einer OSB-Produktionsstätte (10) im Rahmen des multisektoralen Beihilferahmens von der Bundesrepublik Deutschland Beihilfe gewährt. Der Umfang der gewährten Beihilfe betrug damals 35,4 Millionen EUR (11). Ursprünglich belief sich die angemeldete Beihilfeintensität, die die deutschen Behörden gewähren wollten, auf 35 % der beihilfefähigen Investitionen. Die Kommission bewertete die drei Anpassungsfaktoren, die anzuwenden sind, um die Beihilfehöchstintensität gemäß den Bestimmungen des multisektoralen Beihilferahmens zu berechnen. Damit die genannten Bedingungen berücksichtigt werden, musste die Beihilfehöchstintensität auf 31,5 % verringert werden (Wettbewerbsfaktor 0,75, Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitskräfte’ 0,8 und Faktor ‚Regionale Auswirkungen’ 1,5). Die Gesamtkosten des Vorhabens beliefen sich auf 112,5 Millionen EUR, was den förderfähigen Kosten entspricht. Die deutschen Behörden gaben an, dass dieses Vorhaben zur Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen führen werde.

| 3. | Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei. |
| --- | --- |

3.

Mit Schreiben vom 3. Januar 2002 baten die deutschen Behörden um eine Änderung der Kommissionsentscheidung vom 3. Juli 2001, und zwar auf der Grundlage einer Bewertung von wirtschaftlichen Daten, die von den von der Kommission in der vorangegangenen Entscheidung angenommenen Daten abweichen. Mit Schreiben vom 5. Februar 2002 lehnte die Kommission eine Änderung ihrer früheren Entscheidung ab mit der Begründung, dass die Maßnahme auf der Grundlage einer korrekten Berechnung aller relevanten Faktoren (12) bewertet worden sei.

| 4. | Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13). |
| --- | --- |

4.

Die deutschen Behörden riefen hiergegen das Gericht erster Instanz an, das ihren Antrag mit der Begründung zurückwies, dass er nicht zulässig sei (13).

2.2.   Zu untersuchender Fall

| 5. | Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird. |
| --- | --- |

5.

Der Empfänger der zu prüfenden Beihilfe ist die Kronoply GmbH, die sich in Heiligengrabe in Brandenburg befindet, einem Fördergebiet im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a EG-Vertrag. Mit der vorliegenden Anmeldung soll die früher abgelehnte höhere Intensität von 35 % erreicht werden, indem zusätzlich zu den genehmigten 31,5 % eine Beihilfe in Höhe von 3,5 % gewährt wird.

| 6. | In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: ‚Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR ’). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten. |
| --- | --- |

6.

In der Anmeldung wird nicht genau angegeben, welche Investitionen (sofern überhaupt) geplant sind. Die deutschen Behörden bestätigen, dass sich die Gesamtkosten des Vorhabens auf 112,5 Millionen EUR belaufen wie in der früheren Entscheidung im Fall Nr. N 813/00 (siehe Punkt 3.2.2 der Anmeldung: ‚Die gesamten förderfähigen Investitionen sind begrenzt auf die ursprünglich beantragten Investitionen i.H.v. 112 484 214 EUR ’). Der fragliche Beihilfebetrag beläuft sich auf 3 939 947 EUR und besteht aus einer Investitionshilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses. Wie oben angegeben, entspricht die geplante Beihilfe 3,5 % Brutto der förderfähigen Investitionskosten.

| 7. | Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war. |
| --- | --- |

7.

Der Anmeldung zufolge ist das Vorhaben mit der Schaffung von 220 direkten und 337 indirekten Arbeitsplätzen verknüpft. Aus der früheren Entscheidung geht hervor, dass die Schaffung derselben Anzahl von Arbeitsplätzen bereits vorgesehen war.

| 8. | Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: ‚Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen’; siehe ebenso Punkt 4.2.1: ‚Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003’). |
| --- | --- |

8.

Die deutschen Behörden weisen darauf hin, dass das Vorhaben bereits vollständig umgesetzt wurde (siehe Punkt 3.0 der Anmeldung: ‚Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen’; siehe ebenso Punkt 4.2.1: ‚Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003’).

| 9. | Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14). |
| --- | --- |

9.

Die Höhe der Beihilfe wird also als eine einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition berechnet (siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung). Die Begründung für die geplante Beihilfeerhöhung basiert jedoch auf einer anderen Bewertung des relevanten Markts, der neben OSB lediglich eine bestimmte Art von Sperrholz (Nadel-Sperrholz) und nicht den gesamten Sperrholzmarkt (siehe Punkt 5.5.2 der Anmeldung) umfasst. Es ist darauf hinzuweisen, dass die Kommission den relevanten Markt, als OSB- und Sperrholzmarkt, bereits bewertet hatte (14).

3.   BEWERTUNG DER BEIHILFE

3.1.   Staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag

| 10. | Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. |
| --- | --- |

10.

Laut Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen, mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar, soweit sie den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen. Nach ständiger Rechtsprechung des Europäischen Gerichtshofs ist das Kriterium der Beeinträchtigung des Handels erfüllt, wenn das begünstigte Unternehmen in einem Wirtschaftszweig tätig ist, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird.

| 11. | Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag. |
| --- | --- |

11.

Die Kommission stellt fest, dass die angemeldete Beihilfe aus staatlichen Mitteln für ein bestimmtes Unternehmen gewährt wird, das durch eine Verringerung der Kosten, die es bei der Durchführung des angemeldeten Investitionsvorhabens normalerweise tragen müsste, begünstigt wird. Ferner ist der Beihilfeempfänger, die Kronoply GmbH, ein Holz verarbeitendes Unternehmen und damit in einem Wirtschaftszweig tätig, in dem zwischen Mitgliedstaaten gehandelt wird. Die fragliche Beihilfe fällt dadurch unter Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag.

| 12. | Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind. |
| --- | --- |

12.

Ferner stellt die Kommission fest, dass die deutschen Behörden mit der Anmeldung der Beihilfe ihrer Verpflichtung aus Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag nachgekommen sind.

3.2.   Bewertung nach dem multisektoralen Beihilferahmen

3.2.1.   Bewertung des betreffenden Markts

| 13. | Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden. |
| --- | --- |

13.

Vor der Bewertung des Beihilfevorhabens muss gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen der relevante Markt ermittelt werden. Da dieser Faktor von der Kommission bereits in ihrer früheren Entscheidung bewertet wurde (15), kann dem Antrag der deutschen Behörden, die Entscheidung auf der Grundlage einer anderen Definition des relevanten Markts, die den gesamten Sperrholzmarkt auf OSB und Nadel-Sperrholz einschränkt, nochmals zu prüfen (und so die in der früheren Entscheidung gestattete Beihilfeintensität zu ändern) nicht stattgegeben werden.

| 14. | Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann. |
| --- | --- |

14.

Gemäß dem multisektoralen Beihilferahmen muss die Kommission zur Festsetzung der zulässigen Beihilfehöchstintensität für ein angemeldetes Beihilfevorhaben zunächst die höchstzulässige Bruttobeihilfeintensität (Beihilfeobergrenze für Regionalbeihilfen) ermitteln, die ein Unternehmen in dem betreffenden Fördergebiet nach der zum Anmeldezeitpunkt gültigen Regionalbeihilferegelung in Anspruch nehmen kann.

| 15. | Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz’ (I) sowie den Faktor ‚regionale Auswirkung’ (M). |
| --- | --- |

15.

Dieser Prozentsatz wird anschließend um drei Bewertungsfaktoren berichtigt, um die höchstzulässige Beihilfeintensität für das jeweilige Beihilfevorhaben zu ermitteln, und zwar den Wettbewerbsfaktor (T), den Faktor ‚Verhältnis Kapitaleinsatz/Arbeitsplatz’ (I) sowie den Faktor ‚regionale Auswirkung’ (M).

| 16. | Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird. |
| --- | --- |

16.

Zum jetzigen Zeitpunkt hält die Kommission diese Berechnung nicht für notwendig, da zwei wesentliche Elemente (Anreizeffekt und Notwendigkeit der Beihilfe) fehlen. Demnach bestehen ernsthafte Zweifel daran, dass die Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, wie in den nachfolgenden Absätzen dargelegt wird.

3.3.   Mangelnder Anreiz

| 17. | Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen. |
| --- | --- |

17.

Den verfügbaren Informationen zufolge scheint mit dieser gemeldeten Maßnahme derselbe Zweck verfolgt zu werden wie mit dem anderen mit der vorliegenden Sache in Zusammenhang stehenden genehmigten Fall: die Errichtung einer neuen OSB-Produktionsstätte. Den Angaben der deutschen Behörden zufolge (16) sind diese Investitionen bereits abgeschlossen.

| 18. | Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen. |
| --- | --- |

18.

Angesichts der oben aufgeführten Überlegungen hat die Kommission ernsthafte Zweifel am Anreizeffekt der neu gemeldeten Beihilfe, da die Investitionen bereits getätigt und abgeschlossen wurden und somit zur Erreichung eines Ziels gemeinsamen Interesses nicht notwendig erscheinen.

| 19. | Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht. |
| --- | --- |

19.

Die Beihilfehöhe wird schlicht als einfache Erhöhung der Beihilfeintensität für die ursprüngliche Investition (17) um 3,5 % berechnet, was genau der vorher abgelehnten Intensität entspricht.

| 20. | Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1). |
| --- | --- |

20.

Die Ausnahmebestimmungen des Artikels 87 Absatz 2 und Absatz 3 sind in diesem Falle nicht anwendbar. Denn damit Beihilfemaßnahmen zur Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete im Sinne von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags beitragen, müssen sie als Anreiz wirken. Wenn, wie im fraglichen Fall, die Investitionen bereits getätigt wurden, liefert die Beihilfe keinen derartigen Anreiz und ist lediglich eine Betriebsbeihilfe, die mit dem Gemeinsamen Markt unvereinbar und daher nach dem EG-Vertrag verboten ist (Artikel 87 Absatz 1).

3.4.   Mangelnde Notwendigkeit für die Beihilfe

| 21. | Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:
  Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen
  Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18). |
| --- | --- |

21.

Ferner hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die oben genannte Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist, und zwar aus folgenden Gründen:

Die deutschen Behörden haben darauf hingewiesen, dass die beihilfefähigen Kosten der geplanten Maßnahme dieselben sind wie in der vorherigen

Entscheidung der Kommission und sich auf 112 484 214 EUR belaufen (18).

| 22. | Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten. |
| --- | --- |

22.

Den vorliegenden Informationen zufolge scheint es sich um eine Beihilfe zu handeln, die rückwirkend für Maßnahmen gewährt wird, die der Begünstigte bereits durchgeführt hat, d. h. um eine Beihilfe, die nicht das erforderliche Anreizelement enthält und somit als Betriebsbeihilfe zu betrachten ist, die ausschließlich dazu bestimmt ist, den Begünstigten finanziell zu entlasten.

| 23. | Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der ‚Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung’ ( (19)) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist. |
| --- | --- |

23.

Dieser Grundsatz ist auch im Artikel 4.2, Absatz 3 der ‚Leitlinien für staatliche Beihilfen mit regionaler Zielsetzung’ ( (19)) festgelegt, in dem ausgeführt wird, dass um mit dem gemeinsamen Markt vereinbar zu sein, die Beihilferegelungen vorsehen müssen, dass der Beihilfeantrag vor Beginn der Projektausführung gestellt sein muss. In dem vorliegenden Fall ist stark zu bezweifeln, dass die Beihilfe für die Durchführung des Vorhabens erforderlich war, da das Investitionsvorhaben bereits vor der Gewährung der Beihilfe abgeschlossen wurde. Eine Beihilfe, die nach dem Abschluss des Projekts gewährt wurde, um die bereits verwendeten Mittel zu ersetzen, ist als Betriebsbeihilfe anzusehen, die mit Artikel 87 Absatz 1 EG-Vertrag nicht vereinbar ist.

| 24. | Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten. |
| --- | --- |

24.

Die Kommission hat ernsthafte Zweifel, dass Beihilfen für bereits abgeschlossene Investitionen weiterhin als Beihilfen gelten, die die Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige im Sinne des Artikels 87 Absatz 3 Buchstabe c des EG-Vertrags erleichtern. Die Kommission hat stets entsprechend der gängigen Praxis der Kommission, wie vom Gerichtshof bestätigt (20), die Gewährung von Beihilfen zur Erleichterung der Entwicklung bestimmter Wirtschaftszweige oder –gebiete nur dann in Erwägung gezogen, wenn sie feststellen kann, dass die Beihilfe zur Verwirklichung einer der genannten Ziele beiträgt, die die begünstigten Firmen unter normalen Marktbedingungen durch eigene Maßnahmen nicht erreichen könnten.

| 25. | Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem ‚Windfall-Effekt’ führen würde. |
| --- | --- |

25.

Im fraglichen Fall ist klar, dass die in der früheren Entscheidung genehmigte Intensität in Höhe von 31,5 % ausreichend war, um die Investitionsentscheidung positiv zu beeinflussen, und dass jede weitere Beihilfe lediglich zu einem ‚Windfall-Effekt’ führen würde.

4.   ENTSCHEIDUNG

| 26. | Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten. |
| --- | --- |

26.

Aufgrund der genannten Einzelheiten hat die Kommission ernsthafte Zweifel, dass die gemeldete Beihilfe in Höhe von 3 939 947 EUR, was einer Beihilfeintensität von 3,5 % entspricht, die die Bundesrepublik Deutschland der Kronoply GmbH gewähren will, mit dem EG-Vertrag vereinbar ist. Daher hat die Kommission entschieden, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags gemäß Artikel 6 der Verordnung des Rates (EG) Nr. 659/1999 einzuleiten.

| 27. | Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

27.

Im Licht der vorstehenden Überlegungen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens gemäß Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens eine Stellungnahme abzugeben und alle für die Beurteilung der Beihilfe/Maßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Ihre Behörden werden aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| 28. | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann. |
| --- | --- |

28.

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr.659/1999 des Rates, demzufolge jede unrechtmäßig gewährte Beihilfe vom Empfänger zurückgefordert werden kann.

| 29. | Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.“ |
| --- | --- |

29.

Die Kommission weist die Bundesrepublik Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch die Veröffentlichung dieses Schreibens und einer Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Union informieren wird. Sie wird ferner Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union sowie die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens informieren. Alle Beteiligten werden aufgefordert, sich innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung zu äußern.“

---

(1)  Ú. v. ES C 107, 7.4.1998, s. 7.

1

(2)  Porovnaj s rozhodnutím z 3. júla 2001, SG (2001) D/ 289524.

2

(3)  OSB je stavebná drevená doska, ktorá pozostáva z drevených vlákien zostavených v troch vrstvách, vyrába sa z veľkých triesok a hlavne zo smolnej borovice. OSB dosky sa používajú na drevené stavebné konštrukcie a hlavne pri asanácii a rekonštrukcii starých budov, v stavebníctve prefabrikátov a baliarenskom priemysle.

3

(4)  Pozostávajúca z investičnej pomoci vo forme nerefundovateľnej dotácie vo výške 19,92 milióna eur, ktorá bola poskytnutá podľa 29. plánu spoločného záujmu, a z investičnej prémie na základe Zákona o investičnej prémii z roku 1999, vo výške 15,48 milióna eur.

4

(5)  V posudzovanom oznámení nemecké vládne orgány jasne uvádzajú, že projekt bol úplne zrealizovaný (bod 3.0 oznámenia: „Das Vorhaben wurde planmäßig durchgeführt und am 31. Januar 2003 abgeschlossen“; viď. aj bod 4.2.1.: „Abschluss des Investitionsvorhabens: 31.01.2003“).

5

(6)  Pozri popisnú časť.

6

(7)  Pozri rozsudok doručený 17. septembra v prípade 730/79 Philip Morris verzus Komisia, Zbierka rozhodnutí 1980, s. 2671.

7

(8)  ABl. C 107 vom 7.4.1998, Seite 7.

8

(9)  Vgl. Entscheidung vom 03.07.2001, SG (2001) D/ 289524.

9

(10)  OSB (Oriented Strand Board) ist ein Plattenwerkstoff, der aus drei Schichten aus sog. Strands, hauptsächlich aus Kiefernholz, besteht. Eingesetzt werden diese Produkte im Holzrahmenbau, vor allem zur Sanierung und Restaurierung alter Gebäude, im Fertighausbau und in der Verpackungsindustrie.

10

(11)  Sie setzte sich aus einer Investitionsbeihilfe in Form eines nicht rückzahlbaren Zuschusses in Höhe von 19,92 Millionen EUR zusammen, die nach dem 29. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe gewährt wird, sowie einer Investitionszulage nach dem Investitionszulagengesetz 1999 in Höhe von 15,48 Millionen EUR.

11

(12)  Genauer: Die Kommission konnte zur Änderung ihrer Entscheidung auf der Grundlage folgender Überlegung kein Verfahren einleiten: Die Bewertung des Wettbewerbsfaktors basierte auf einem Vergleich zwischen der Entwicklung des sichtbaren Verbrauchs des fraglichen Produkts und der Wachstumsrate des verarbeitenden Gewerbes insgesamt zwischen 1994 und 1999 sowie auf einer Prognose, die zum Zeitpunkt der Entscheidung korrekt war.

12

(13)  Vgl.: Beschluss des Gerichts erster Instanz (Vierte erweiterte Kammer) vom 5. November 2003. Kronoply GmbH & Co. KG gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften. Staatliche Beihilfen – Nichtigkeitsklage - Unzulässigkeit. Rechtssache T-130/02.

13

(14)  Siehe Fußnote 5.

14

(15)  Siehe Punkt 9 des Abschnitts Beschreibung.

15

(16)  Siehe Punkt 8 des Abschnitts Beschreibung.

16

(17)  Siehe Punkt 3.3.1 der Anmeldung.

17

(18)  Siehe Abschnitt 6 des Abschnitts Beschreibung.

18

(19)  ABl. C 74 vom 10.3.1998, Seite 9.

19

(20)  Siehe insbesondere Urteil in der Rechtssache 730/79 (Philip Morris/Kommission) Slg.1980, 2671.

20

---

III Oznámenia

Komisia

| 20.10.2004 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 258/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 258/17

---

Doplnok k oznámeniu o výzve na predkladanie ponúk na verejnú súťaž na poskytnutie vývoznej náhrady na vývoz ovsa z Fínska a Švédska

(
  Úradný vestník Európskej únie C 222 zo 4. septembra 2004
  )

(2004/C 258/05)

Na strane 9 v časti II „Termíny“ odsek 2 sa prvý odstavec nahrádza takto:

| „2. | Pre nasledujúce týždenné pridelenia končí termín na predloženie ponúk každý týždeň vo štvrtok o 10.00 hodine.
  V dňoch 4. novembra 2004, 23. decembra 2004, 30. decembra 2004, 24. marca 2005 a 5. mája 2005 sa výzva na predkladanie ponúk na verejnú súťaž neuskutoční.“ |
| --- | --- |

„2.

Pre nasledujúce týždenné pridelenia končí termín na predloženie ponúk každý týždeň vo štvrtok o 10.00 hodine.

V dňoch 4. novembra 2004, 23. decembra 2004, 30. decembra 2004, 24. marca 2005 a 5. mája 2005 sa výzva na predkladanie ponúk na verejnú súťaž neuskutoční.“

---

| 20.10.2004 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 258/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2004

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 258/18

---

OZNÁMENIE O TARIC

(Integrovaný colný sadzobník Európskych spoločenstiev)

(2004/C 258/06)

Integrovaný colný sadzobník Európskych spoločenstiev (TARIC) obsahuje všetky obchodné opatrenia stanovené v legislatíve Spoločenstva, tarifné, poľnohospodárske a obchodné. TARIC je k dispozícii na internete (http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/dds/en/home.htm), je denne aktualizovaný na účel zaistenia okamžitej informovanosti širokej verejnosti o týchto obchodných opatreniach a existuje v rôznych jazykoch Spoločenstva (s výnimkou maltského jazyka). Udávané sú nasledujúce informácie:

| — | Tarifné opatrenia:






  — | colné sadzby voči tretím krajinám, ako sú uvedené v kombinovanej nomenklatúre |
| --- | --- | --- |

—

Tarifné opatrenia:

—

colné sadzby voči tretím krajinám, ako sú uvedené v kombinovanej nomenklatúre

| — | zníženia colných sadzieb |
| --- | --- |

—

zníženia colných sadzieb

| — | tarifné kvóty |
| --- | --- |

—

tarifné kvóty

| — | tarifné preferencie |
| --- | --- |

—

tarifné preferencie

| — | Poľnohospodárske opatrenia:






  — | poľnohospodárske komponenty |
| --- | --- | --- |

—

Poľnohospodárske opatrenia:

—

poľnohospodárske komponenty

| — | doplnkové clo na cukor a múku |
| --- | --- |

—

doplnkové clo na cukor a múku

| — | vyrovnávajúce poplatky |
| --- | --- |

—

vyrovnávajúce poplatky

| — | náhrady za základné (t. j. nespracované) poľnohospodárske výrobky |
| --- | --- |

—

náhrady za základné (t. j. nespracované) poľnohospodárske výrobky

| — | Obchodné opatrenia:






  — | antidumpingové clá |
| --- | --- | --- |

—

Obchodné opatrenia:

—

antidumpingové clá

| — | vyrovnávajúce clá |
| --- | --- |

—

vyrovnávajúce clá

| — | Opatrenia obmedzujúce pohyb tovarov:






  — | zákazy dovozu/vývozu |
| --- | --- | --- |

—

Opatrenia obmedzujúce pohyb tovarov:

—

zákazy dovozu/vývozu

| — | obmedzenia dovozu/vývozu |
| --- | --- |

—

obmedzenia dovozu/vývozu

| — | kvantitatívne obmedzenia |
| --- | --- |

—

kvantitatívne obmedzenia

| — | Opatrenia na zber štatistických údajov:






  — | dozor dovozu |
| --- | --- | --- |

—

Opatrenia na zber štatistických údajov:

—

dozor dovozu

| — | dozor vývozu |
| --- | --- |

—

dozor vývozu

S ohľadom na možnosť každodennej zmeny vyššie uvedených obchodných opatrení, a tiež majúc na zreteli zovšeobecnenie „elektronického cla“, Komisia sa rozhodla nepokračovať vo vydávaní ročnej publikácie TARIC v Úradnom vestníku Európskej únie, série C.

Na poznamenanie, TARIC bol naposledy publikovaný v Úradnom vestníku Európskej únie zo dňa 30. apríla 2003 (Ú. v. EÚ C 103, 30.4.2003, s. 1).

---