# Europos Sąjungos C 292/2004

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 292 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 47 tomas2004m. lapkričio 30d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 292

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

47 tomas2004m. lapkričio 30d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2004/C 292/1 | Euro kursas | 1 |
| 2004/C 292/2 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) — Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 292/3 | Valstybės pagalba – Čekija — Valstybės pagalba Nr. C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. — Kvietimas teikti pastabas pagal ES sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 3 |
| 2004/C 292/4 | Europos Sąjungos agentūrų ir organų 2003 finansinių metų finansinių ataskaitų skelbimas | 20 |
| | Europos centrinis bankas |
| 2004/C 292/5 | 2004 m. liepos 16 d. Europos centrinio banko rekomendacija dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone (ECB/2004/16) | 21 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2004/C 292/1

Euro kursas

1

2004/C 292/2

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla Nr. COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) — Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

2

2004/C 292/3

Valstybės pagalba – Čekija — Valstybės pagalba Nr. C 27/04 (ex CZ 49/03) – Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. — Kvietimas teikti pastabas pagal ES sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

3

2004/C 292/4

Europos Sąjungos agentūrų ir organų 2003 finansinių metų finansinių ataskaitų skelbimas

20

Europos centrinis bankas

2004/C 292/5

2004 m. liepos 16 d. Europos centrinio banko rekomendacija dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone (ECB/2004/16)

21

| | III   Pranešimai |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2004/C 292/6 | Kvietimas teikti paraiškas VP/2004/017 — Biudžeto eilutė 04.02.10 — Novatoriškos priemonės pagal reglamento dėl Europos socialinio fondo 6 straipsnį: Pagal ESF 6 straipsnį įgyvendintų projektų inovacijų perkėlimas ir sklaida | 63 |

III   Pranešimai

Komisija

2004/C 292/6

Kvietimas teikti paraiškas VP/2004/017 — Biudžeto eilutė 04.02.10 — Novatoriškos priemonės pagal reglamento dėl Europos socialinio fondo 6 straipsnį: Pagal ESF 6 straipsnį įgyvendintų projektų inovacijų perkėlimas ir sklaida

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 30.11.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/1

---

Euro kursas (1)

2004 m. lapkričio 29 d.

(2004/C 292/01)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3247 |
| JPY | Japonijos jena | 136,24 |
| DKK | Danijos krona | 7,4287 |
| GBP | Svaras šterlingas | 0,70100 |
| SEK | Švedijos krona | 8,9210 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,5170 |
| ISK | Islandijos krona | 86,47 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,0700 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9559 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5796 |
| CZK | Čekijos krona | 31,020 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 246,54 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6858 |
| MTL | Maltos lira | 0,4328 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2122 |
| ROL | Rumunijos lėja | 38 922 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,79 |
| SKK | Slovakijos krona | 39,275 |
| TRL | Turkijos lira | 1 896 900 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6890 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5675 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,3010 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8502 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,1690 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 387,09 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 7,7180 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3247

JPY

Japonijos jena

136,24

DKK

Danijos krona

7,4287

GBP

Svaras šterlingas

0,70100

SEK

Švedijos krona

8,9210

CHF

Šveicarijos frankas

1,5170

ISK

Islandijos krona

86,47

NOK

Norvegijos krona

8,0700

BGN

Bulgarijos levas

1,9559

CYP

Kipro svaras

0,5796

CZK

Čekijos krona

31,020

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

246,54

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6858

MTL

Maltos lira

0,4328

PLN

Lenkijos zlotas

4,2122

ROL

Rumunijos lėja

38 922

SIT

Slovėnijos tolaras

239,79

SKK

Slovakijos krona

39,275

TRL

Turkijos lira

1 896 900

AUD

Australijos doleris

1,6890

CAD

Kanados doleris

1,5675

HKD

Honkongo doleris

10,3010

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8502

SGD

Singapūro doleris

2,1690

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 387,09

ZAR

Pietų Afrikos randas

7,7180

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 30.11.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/2

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla Nr. COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV)

Bylą yra numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(2004/C 292/02)

(Tekstas svarbus EEE)

| 1. | 2004 m. lapkričio 18 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Macquarie Airports Brussels S.A. („MABSA“, Liuksemburgas), priklausanti grupei Macquarie Group (Australija) įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, kartu su Belgijos valstybe, bendrą įmonės Brussels International Airport Company N.V./S.A. („BIAC“, Belgija) kontrolę, pirkdamos akcijas. |
| --- | --- |

1.

2004 m. lapkričio 18 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonė Macquarie Airports Brussels S.A. („MABSA“, Liuksemburgas), priklausanti grupei Macquarie Group (Australija) įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, kartu su Belgijos valstybe, bendrą įmonės Brussels International Airport Company N.V./S.A. („BIAC“, Belgija) kontrolę, pirkdamos akcijas.

| 2. | Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:






  — | MABSA: įsigijimai, |
| --- | --- | --- |

2.

Atitinkamų įmonių verslo veikla yra:

—

MABSA: įsigijimai,

| — | Macquarie Group: bankininkystės paslaugos, daugiausia Australijoje, ir |
| --- | --- |

—

Macquarie Group: bankininkystės paslaugos, daugiausia Australijoje, ir

| — | BIAC: Briuselio nacionalinio oro uosto, esančio Zaventeme, savininkas ir operatorius. |
| --- | --- |

—

BIAC: Briuselio nacionalinio oro uosto, esančio Zaventeme, savininkas ir operatorius.

| 3. | Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos pranešimu dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų ažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

3.

Remdamasi pradiniu pranešimo nagrinėjimu Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį buvo pranešta, galėtų būti taikomas reglamentas (EB) Nr. 139/2004. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. Remiantis Komisijos pranešimu dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo procedūros pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (2), reikėtų ažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis pateikti savo pastabas dėl siūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (fakso numeris (32 2) 296 43 01 arba 296 72 44) arba paštu su nuoroda COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(2)  Pranešimą galima rasti Konkurencijos generalinio direktorato tinklalapyje:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 30.11.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/3

---

Valstybės pagalba – Čekija

Valstybės pagalba Nr. C 27/04 (ex CZ 49/03) – „Agrobanka Praha“, a.s./„GE Capital Bank“, a.s.

Kvietimas teikti pastabas pagal ES sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(2004/C 292/03)

(Tekstas svarbus EEE)

Savo 2004 m. liepos 14 d. laiške, pateikiamame originalo kalba po šios santraukos esančiuose puslapiuose, Komisija informavo Čekiją apie savo sprendimą pradėti EB steigimo sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą bylos procesą dėl tam tikros anksčiau minėtos pagalbos/priemonės.

Komisija nusprendė neprieštarauti kitoms konkrečioms priemonėms ir tai ji nurodė savo laiške, pateikiamame po šios santraukos.

Suinteresuotosios šalys gali pateikti savo pastabas dėl pagalbos priemonės, kurios atžvilgiu Komisija pradeda formalaus tyrimo procesą per vieną mėnesį po šios santraukos ir pridedamo laiško paskelbimo dienos tokiu adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate H2 |
| Rue Spa 3 |
| B-1049 Brussels |
| Faksas (32-2)296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate H2

Rue Spa 3

B-1049 Brussels

Faksas (32-2)296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Čekijai. Pastabas pateikianti suinteresuotoji šalis raštu gali paprašyti išsaugoti jos tapatybės konfidencialumą nurodydama tokio prašymo priežastį.

SANTRAUKA

Procedūra

2003 m. gruodžio 18 d. laiške, užregistruotame 2003 m. gruodžio 23 d., Komisijai buvo pranešta apie „Agrobanka“, Praha a.s. („AGB“) ir „GE Capital Bank“, a.s. („GECB“) palankias priemones pagal „laikinojo mechanizmo“ procedūrą, numatytą Stojimo akto IV.3 priede, kuris yra Europos Sąjungos Stojimo sutarties dalis. Išnagrinėjusi dokumentus, 2004 m. vasario 12 d. Komisija paprašė papildomos informacijos. Atsakymai į prašymus pateikti informaciją buvo gauti 2004 m. kovo 9 d. Kovo ir balandžio mėnesiais įvyko keletas susitikimų su Čekijos valdžios institucijomis ir naudos gavėjais. 2004 m. balandžio 30 d. Komisija gavo laišką iš Čekijos valdžios institucijų, kuriuo jos atsiėmė pranešimą; tą pačią dieną pateikdamos naują.

Komisija gavo keletą skundų dėl valstybės pagalbos, kurią Čekijos valdžios institucijos suteikė visiems čekų bankams, įskaitant „AGB“ ir „GECB“.

Priemonių aprašymas

Anksčiau „AGB“ Čekijoje veikė kaip privatus universalias paslaugas teikiantis komercinis bankas. 1996 m. rugsėjo 17 d. dėl finansinių sunkumų „AGB“ buvo paskirtas priverstinis administravimas. Šio administravimo metu „AGB“ viduje buvo įsteigti du atskiri dariniai – „AGB1“ ir „AGB2“. „AGB1“ perėmė „AGB“ bankininkystės verslą. Po konkurso 1998 m. birželio mėn. „AGB1“ buvo parduota „GECB“.

Nuo 1996 m. iki dabar „AGB“, o po „AGB1“ pardavimo – „GE“ grupė – iš Čekijos valdžios institucijų gavo finansinę paramą, skirtą „AGB“ bankininkystės verslui pertvarkyti. Iš šių priemonių, taikydama laikinojo mechanizmo procedūrą, numatytą Stojimo akto IV.3 priede, Čekija Komisijos patvirtinimui pateikė tokias priemones:

„Indėlininkų garantija“: 1996 m. rugsėjo 17 d.„AGB“ paskyrus priverstinį administravimą, visiems „AGB“ kreditoriams ir indėlininkams „CNB“ suteikė garantiją, siekdama sustabdyti kreditorių ir indėlininkų antplūdį į banką.

„Likvidumo parama“: „CNB“ patvirtino „AGB“ finansinę paramą suteikdama jam kredito liniją. 1996 m. rugsėjo 18 d. suteikta pradinė kredito linija siekė 6 milijardus Čekijos kronų. 1998 m. sausio 15 d. kredito linija pasiekė maksimalią 22 milijardų 500 milijonų Čekijos kronų sumą. Maksimaliai kreditas buvo išnaudotas 1998 m. vasario mėn., kai buvo paimta 22 milijardai 100 milijonų Čekijos kronų. Likvidumo parama baigėsi pasibaigus priverstiniam administravimui ir panaikinus bankininkystės licenciją 1998 m. rugsėjo 17 d.

„Nesėkmingas bandymas padidinti “AGB„ kapitalą“: „CNB“ nurodė savo dukterinei įmonei „Česká finanční s.r.o.“ („Česká finanční“) dalyvauti didinant „AGB“ kapitalą pasirašant naujai išleistų „AGB“ akcijų emisiją. 1998 m. balandžio 2 d.„Česká finanční“ pasirašė naujas akcijas už 9 milijardus Čekijos kronų. Suma už akcijas buvo sumokėta „AGB“1998 m. balandžio 6 d.

Tačiau kapitalo didinimui paprieštaravo mažiau kaip 50 % „AGB“ akcijų turėtojų ir 1998 m. gegužės mėn. Čekijos teismas nutraukė kapitalo didinimo procesą. „CNB“ bandė atgauti 9 milijardus Čekijos kronų, bet 2004 m. kovo mėn. „CNB“ atsisakė bylinėtis su „AGB“ dėl sumos susigrąžinimo.

„Pirkimo kaina“: pradinė „GECB“ pasiūlyta pirkimo kaina buvo 2 milijardai Čekijos kronų grynais mainais už koreguotą „AGB1“ grynąją aktyvų vertę, siekusią 4 milijardus Čekijos kronų. Kadangi „AGB1“ grynoji aktyvų vertė faktiškai buvo mažesnė, grynoji aktyvų vertė turėjo būti padidinta iki pirkimo kainos. Šalys nusprendė, kad tai reikėtų padaryti padidinant „GECB“ akcinį kapitalą, už kurį sumokėtų „CNB“ nusipirkusi „AGB1“.

Pasibaigus deryboms tarp „CNB“ ir „GECB“, tiek pirkimo kaina, tiek koreguota grynoji aktyvų vertės buvo sumažintos. Galiausiai buvo sumokėta 304 milijonų 154 tūkstančių Čekijos kronų pirkimo kaina.

„GECB kapitalo didinimas“: ši priemonė turi būti nagrinėjama turint omenyje, kad „AGB1“ pirkimo kaina priklausė nuo to, ar pasiseks pasiekti norimą 2 milijardų 500 milijonų Čekijos kronų „AGB1“ koreguotą grynąją aktyvų vertę, kadangi Čekijos valdžios institucijos sutiko kompensuoti „GECB“ už prisiimtus įsipareigojimus, viršijančius aktyvų vertę įsigijus „AGB1“.

Kadangi „AGB1“ grynoji aktyvų vertė 1998 m. birželio 21 d. buvo neigiama, norima „AGB1“ grynoji aktyvų vertė buvo pasiekta po „CNB“ kapitalo įdėjimų. Kapitalo įdėjimas buvo atliktas padidinus „GECB“ kapitalą 19 milijardų 717,5 milijonų Čekijos kronų.

„Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“: „AGB1“ pardavimo „GECB“ metu „AGB“, kaip pardavėjas, sutiko dėl kelių įsipareigojimų ir nuostolių atlyginimo garantijų, išdėstytų 1998 m. birželio 21 d. pasirašytame Įsipareigojimų akte. Nors „CNB“ nebuvo šio susitarimo šalis, „AGB“ Įsipareigojimų akte prisiimtus įsipareigojimus parėmė „CNB“1998 m. birželio 22 d. pasirašytame Žalos atlyginimo susitarime. Žalos atlyginimo susitarimą 2004 m. balandžio 25 d. pakeitė Žalos atlyginimo susitarimo pakeitimas Nr. 1. Šiuose susitarimuose yra įvairūs įsipareigojimai „GE group“ naudai. Įsipareigojimai buvo aprašyti abstrakčiai.

Priemonių analizė

Komisija mano, kad „Indėlininkų garantija“, „Likvidumo parama“, „Nesėkmingas bandymas didinti “AGB„ kapitalą“, „Pirkimo kaina“, „GECB“ kapitalo didinimas„ bei tie Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“, kurie nustojo galioti iki Čekijos įstojimo į Europos Sąjungą, nėra taikytini po įstojimo.

Iki įstojimo nenustoję galioti „Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“ laikomi taikytinais ir po įstojimo, nes Čekijos pažeidžiamumas gali padidėti po įstojimo.

Komisija mano, kad iki įstojimo nenustoję galioti „Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“ yra valstybės pagalba EB sutarties 87 straipsnio 1 dalies prasme.

Komisija išanalizavo pagalbą atsižvelgdama į „Komisijos gaires dėl valstybės pagalbos“, skirtos išgelbėti bei pertvarkyti su sunkumais susiduriančias įmones (1) („1994 m. gairės“). Ši analizė privertė Komisiją rimtai suabejoti dėl šios pagalbos suderinamumo su bendrąja rinka:

| — | Komisija labai abejoja, ar „GECB“ ir kita „GE Capital group“ įmonė, kurioms naudingi „Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“, turi teisę gauti pagalbą pagal 1994 m. gaires, kadangi šios įmonės nebuvo susidūrusios su sunkumais, |
| --- | --- |

—

Komisija labai abejoja, ar „GECB“ ir kita „GE Capital group“ įmonė, kurioms naudingi „Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“, turi teisę gauti pagalbą pagal 1994 m. gaires, kadangi šios įmonės nebuvo susidūrusios su sunkumais,

| — | Komisija labai abejoja, ar „Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“ priklauso visapusiškam „AGB“ pertvarkymo planui. Drauge su pranešimu pateikto pertvarkymo plano data – 2003 m. gruodžio mėn. Atrodo, kad iki tol neegzistavo joks visapusiškas pertvarkymo planas, |
| --- | --- |

—

Komisija labai abejoja, ar „Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“ priklauso visapusiškam „AGB“ pertvarkymo planui. Drauge su pranešimu pateikto pertvarkymo plano data – 2003 m. gruodžio mėn. Atrodo, kad iki tol neegzistavo joks visapusiškas pertvarkymo planas,

| — | Komisija labai abejoja, ar finansinė parama nebuvo didesnė nei buvo būtina „AGB“ bankininkystės verslui pertvarkyti ir ar ji apima kompensacines priemones konkurentams. „AGB“ ir „GE group“ pastangos kompensuoti Čekijos valdžios institucijų suteiktą pagalbą neatrodo peržengusios tos ribos, kuri buvo būtina „AGB“ bankininkystės verslui pertvarkyti, |
| --- | --- |

—

Komisija labai abejoja, ar finansinė parama nebuvo didesnė nei buvo būtina „AGB“ bankininkystės verslui pertvarkyti ir ar ji apima kompensacines priemones konkurentams. „AGB“ ir „GE group“ pastangos kompensuoti Čekijos valdžios institucijų suteiktą pagalbą neatrodo peržengusios tos ribos, kuri buvo būtina „AGB“ bankininkystės verslui pertvarkyti,

| — | Komisija labai abejoja, ar pagalba buvo griežtai apribota iki būtinojo minimumo „AGB“ bankininkystės verslui pertvarkyti. Komisija mano, kad investuotojų įnašai buvo padaryti vystant įprastą verslą ir siekiant optimizuoti įmonės gaunamą naudą. Be to, aukštas „GECB“ kapitalo pakankamumo rodiklis rodo, kad pagalba nebuvo sumažinta iki minimumo. |
| --- | --- |

—

Komisija labai abejoja, ar pagalba buvo griežtai apribota iki būtinojo minimumo „AGB“ bankininkystės verslui pertvarkyti. Komisija mano, kad investuotojų įnašai buvo padaryti vystant įprastą verslą ir siekiant optimizuoti įmonės gaunamą naudą. Be to, aukštas „GECB“ kapitalo pakankamumo rodiklis rodo, kad pagalba nebuvo sumažinta iki minimumo.

| — | Komisija taip pat labai abejoja, ar šiame kontekste taikytina Europos sutarties 46 straipsnio 2 dalis. Nuostata yra įtraukta Europos sutarties „Įsisteigimo skyriuje“, dėl ko Komisija mano, kad ji netaikytina valstybės pagalbai. Be to, Komisija mano, kad nesilaikoma Europos sutarties 46 straipsnio 2 dalies sąlygų, nes „Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“ yra atskira priemonė, kurios nepatvirtino finansinės priežiūros institucija. |
| --- | --- |

—

Komisija taip pat labai abejoja, ar šiame kontekste taikytina Europos sutarties 46 straipsnio 2 dalis. Nuostata yra įtraukta Europos sutarties „Įsisteigimo skyriuje“, dėl ko Komisija mano, kad ji netaikytina valstybės pagalbai. Be to, Komisija mano, kad nesilaikoma Europos sutarties 46 straipsnio 2 dalies sąlygų, nes „Įsipareigojimai ir nuostolių atlyginimo garantijos“ yra atskira priemonė, kurios nepatvirtino finansinės priežiūros institucija.

Atsižvelgusi į pateiktus argumentus Komisija daro išvadą, kad šiuo metu kyla abejonių dėl to, ar „AGB“ bankininkystės verslo pertvarkymas atitinka 1994 m. gairėse išdėstytus kriterijus ir ar ši priemonė suderinama su bendrąja rinka. Todėl Komisija nusprendė pradėti tyrimo procesą, numatytą EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnį gavėjui gali tekti grąžinti visą neteisėtą pagalbą.

LAIŠKO TEKSTAS

„Komise chce informovat Českou republiku, že po prozkoumání informací poskytnutých vašimi orgány k výše citovaným oznámeným opatřením dospěla k rozhodnutí, že řada z nich není použitelná po přistoupení. V případě určitých záručních opatření se Komise rozhodla zahájit postup předepsaný v článku 88(2) Smlouvy o založení ES.

I.   POSTUP

| 1. | Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. („AGB“) a GE Capital Bank, a.s. („GECB“), a to v rámci procedury „prozatímního mechanismu“ stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení. |
| --- | --- |

1.

Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. („AGB“) a GE Capital Bank, a.s. („GECB“), a to v rámci procedury „prozatímního mechanismu“ stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení.

| 2. | Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB. |
| --- | --- |

2.

Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB.

II.   OBJASNĚNÍ SITUACE

1.   Příjemci podpory

| 3. | AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace. |
| --- | --- |

3.

AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace.

| 4. | K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. („ČSOB“), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest. |
| --- | --- |

4.

K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. („ČSOB“), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest.

| 5. | Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace. |
| --- | --- |

5.

Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace.

| 6. | GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. („GECIH“). |
| --- | --- |

6.

GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. („GECIH“).

2.   Finanční situace AGB

| 7. | Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB. |
| --- | --- |

7.

Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB.

| 8. | České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů). |
| --- | --- |

8.

České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů).

| 9. | V roce 1993 Česká národní banka („ČNB“) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala „konsolidační program“, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že „konsolidační program“ neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB. |
| --- | --- |

9.

V roce 1993 Česká národní banka („ČNB“) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala „konsolidační program“, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že „konsolidační program“ neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB.

| 10. | České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky „konsolidačního programu“, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB. |
| --- | --- |

10.

České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky „konsolidačního programu“, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB.

| 11. | K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů. |
| --- | --- |

11.

K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů.

| 12. | České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení. |
| --- | --- |

12.

České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení.

3.   Veřejná soutěž

| 13. | Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů. |
| --- | --- |

13.

Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů.

| 14. | Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB. |
| --- | --- |

14.

Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB.

4.   Současná finanční situace GECB

| 15. | Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %. |
| --- | --- |

15.

Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %.

5.   Úsilí vynakládané ze strany AGB, GECB a GECIH

| 16. | České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

16.

České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB.

| 17. | Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998. |
| --- | --- |

17.

Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998.

| 18. | GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v „Listině záruk“ a protizáruky ve „Smlouvě o odškodnění“, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB („Záruka pro vkladatele“) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou „opce s právem prodeje“, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí. |
| --- | --- |

18.

GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v „Listině záruk“ a protizáruky ve „Smlouvě o odškodnění“, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB („Záruka pro vkladatele“) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou „opce s právem prodeje“, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí.

III.   POPIS OPATŘENÍ

| 19. | České orgány poskytly informace o následujících opatřeních: |
| --- | --- |

19.

České orgány poskytly informace o následujících opatřeních:

| 20. | „Záruka pro vkladatele“: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky. |
| --- | --- |

20.

„Záruka pro vkladatele“: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky.

| 21. | Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005. |
| --- | --- |

21.

Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005.

| 22. | „Podpora na posílení likvidity“: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998. |
| --- | --- |

22.

„Podpora na posílení likvidity“: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998.

| 23. | Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB. |
| --- | --- |

23.

Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB.

| 24. | „Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB“: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. („Česká finanční“), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. |
| --- | --- |

24.

„Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB“: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. („Česká finanční“), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998.

| 25. | Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %. |
| --- | --- |

25.

Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %.

| 26. | Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat. |
| --- | --- |

26.

Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat.

| 27. | „Kupní cena“: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB. |
| --- | --- |

27.

„Kupní cena“: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB.

| 28. | V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů. |
| --- | --- |

28.

V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů.

| 29. | „Zvýšení kapitálu v GECB“: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1. |
| --- | --- |

29.

„Zvýšení kapitálu v GECB“: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1.

| 30. | Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB. |
| --- | --- |

30.

Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB.

| 31. | Podle „Rámcové smlouvy“ mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000. |
| --- | --- |

31.

Podle „Rámcové smlouvy“ mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000.

| 32. | „Záruky a odškodnění“: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v „Listině záruk“, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou „Listiny záruk“ ČNB podpořila cestou „Smlouvy o odškodnění“, podepsané 22. června 1998. „Smlouva o odškodnění“ byla 25. dubna 2004 pozměněna „změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1“ (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace („Příloha 23“), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní. |
| --- | --- |

32.

„Záruky a odškodnění“: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v „Listině záruk“, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou „Listiny záruk“ ČNB podpořila cestou „Smlouvy o odškodnění“, podepsané 22. června 1998. „Smlouva o odškodnění“ byla 25. dubna 2004 pozměněna „změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1“ (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace („Příloha 23“), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní.

| 33. | Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v „Listině záruk“ a ve „Smlouvě o odškodnění“ vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z „Listiny záruk“, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:






  — | Článek 2.2. (Organizace) |
| --- | --- | --- |

33.

Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v „Listině záruk“ a ve „Smlouvě o odškodnění“ vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z „Listiny záruk“, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:

—

Článek 2.2. (Organizace)

| — | Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing) |
| --- | --- |

—

Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing)

| — | Článek 2.5 (Souhlasy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Souhlasy)

| — | Článek 2.5 (Bez porušování) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Bez porušování)

| — | Článek 2.6. (Finanční výkazy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.6. (Finanční výkazy)

| — | Článek 2.9. (Půjčky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.9. (Půjčky)

| — | Článek 2.10 (Nemovitý majetek) |
| --- | --- |

—

Článek 2.10 (Nemovitý majetek)

| — | Článek 2.11 (Hmotná aktiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.11 (Hmotná aktiva)

| — | Článek 2.12 (Smlouvy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.12 (Smlouvy)

| — | Článek 2.13 (Dodržování předpisů) |
| --- | --- |

—

Článek 2.13 (Dodržování předpisů)

| — | Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv) |
| --- | --- |

—

Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv)

| — | Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod) |
| --- | --- |

—

Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod)

| — | Článek 2.17 (Pojištění) |
| --- | --- |

—

Článek 2.17 (Pojištění)

| — | Článek 2.18 (Soudní spory) |
| --- | --- |

—

Článek 2.18 (Soudní spory)

| — | Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví) |
| --- | --- |

—

Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví)

| — | Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky)

| — | Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé) |
| --- | --- |

—

Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé)

| — | Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| 34. | Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:
  „Záruky a odškodnění“, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

34.

Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:

„Záruky a odškodnění“, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:

Obsah

Limitování částky

Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

„Záruky a odškodnění“, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20. | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20.

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

„Záruky a odškodnění“, jejichž platnost vyprší 22. června 2013

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

„Záruky a odškodnění“, jejichž platnost vyprší 15 let po uzavření

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

| 35. | „Opce s právem prodeje“: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH „Smlouvu o opci s právem prodeje“, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB. |
| --- | --- |

35.

„Opce s právem prodeje“: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH „Smlouvu o opci s právem prodeje“, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB.

| 36. | České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle „Smlouvy o odškodnění“ v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést. |
| --- | --- |

36.

České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle „Smlouvy o odškodnění“ v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést.

| 37. | ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008. |
| --- | --- |

37.

ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008.

Cena při uplatnění opce s právem prodeje

| 38. | Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:






  — | upravené reverzní částce, |
| --- | --- | --- |

38.

Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:

—

upravené reverzní částce,

| — | hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena, |
| --- | --- |

—

hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena,

| — | poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz. |
| --- | --- |

—

poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz.

IV.   ŽÁDOST O POSOUZENÍ

| 39. | Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci „Záruky pro vkladatele“, „Podpory na posílení likvidity“, „Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB“, „Kupní ceny“,„Zvýšení kapitálu v GECB“, jakož i některých „Záruk a odškodnění“. Tyto „Záruky a odškodnění“ jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:
  Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

39.

Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci „Záruky pro vkladatele“, „Podpory na posílení likvidity“, „Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB“, „Kupní ceny“,„Zvýšení kapitálu v GECB“, jakož i některých „Záruk a odškodnění“. Tyto „Záruky a odškodnění“ jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008

Obsah

Limitování částky

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 miliony |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 miliony

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

| 40. | Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle „Záruk a odškodnění“, jakož i „opci s právem prodeje“. |
| --- | --- |

40.

Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle „Záruk a odškodnění“, jakož i „opci s právem prodeje“.

| 41. | Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit. |
| --- | --- |

41.

Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit.

| 42. | Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními „Zárukami a odškodněními“, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z „Listiny záruk“ a „Smlouvy o odškodnění“. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré „Záruky a odškodnění“ v jejich úplnosti. |
| --- | --- |

42.

Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními „Zárukami a odškodněními“, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z „Listiny záruk“ a „Smlouvy o odškodnění“. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré „Záruky a odškodnění“ v jejich úplnosti.

| 43. | Oproti tomu „opce s právem prodeje“ tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy „opce s právem prodeje“ při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí. |
| --- | --- |

43.

Oproti tomu „opce s právem prodeje“ tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy „opce s právem prodeje“ při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí.

V.   POSOUZENÍ

1.   Použitelnost po přistoupení

1.1.   Právní rámec – Procedura „prozatímního mechanismu“

| 44. | Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru „prozatímního mechanismu“. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5). |
| --- | --- |

44.

Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru „prozatímního mechanismu“. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5).

| 45. | V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže („OPC“)). |
| --- | --- |

45.

V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže („OPC“)).

| 46. | „Státní orgán pro dohled“ může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem. |
| --- | --- |

46.

„Státní orgán pro dohled“ může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem.

| 47. | Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky. |
| --- | --- |

47.

Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky.

| 48. | Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení. |
| --- | --- |

48.

Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení

| 49. | Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná. |
| --- | --- |

49.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná.

| 50. | Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

50.

Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení.

| 51. | Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout. |
| --- | --- |

51.

Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout.

| 52. | Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

52.

Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta.

| 53. | Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:






  — | Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem; |
| --- | --- | --- |

53.

Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:

—

Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem;

| — | Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce; |
| --- | --- |

—

Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce;

| — | Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004). |
| --- | --- |

—

Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004).

| 54. | Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem „použitelné po přistoupení“ v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními: |
| --- | --- |

54.

Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem „použitelné po přistoupení“ v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními:

| 55. | „Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za „použitelná po přistoupení“, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a „čerpací práva“, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.“ |
| --- | --- |

55.

„Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za „použitelná po přistoupení“, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a „čerpací práva“, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.“

| 56. | Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma. |
| --- | --- |

56.

Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma.

| 57. | V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.






  — | Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení. |
| --- | --- | --- |

57.

V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.

—

Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení.

| — | Existuje celkový strop pro splatné částky. |
| --- | --- |

—

Existuje celkový strop pro splatné částky.

| — | Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí. |
| --- | --- |

—

Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí.

1.2.   Individuální opatření

| 58. | „Záruka pro vkladatele“: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě „Smlouvy o opci s právem prodeje“ tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

58.

„Záruka pro vkladatele“: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě „Smlouvy o opci s právem prodeje“ tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení.

| 59. | „Podpora na posílení likvidity“: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

59.

„Podpora na posílení likvidity“: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení.

| 60. | „Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB“: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala. |
| --- | --- |

60.

„Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB“: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala.

| 61. | Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

61.

Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení.

| 62. | „Kupní cena“: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

62.

„Kupní cena“: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení.

| 63. | „Zvýšení kapitálu v GECB“: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

63.

„Zvýšení kapitálu v GECB“: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení.

| 64. | „Záruky a odškodnění“: Ve „Smlouvě o odškodnění“ přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v „Listině záruk“. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH. |
| --- | --- |

64.

„Záruky a odškodnění“: Ve „Smlouvě o odškodnění“ přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v „Listině záruk“. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH.

| 65. | Následující záruční úmluvy „Listiny záruk“, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

65.

Následující záruční úmluvy „Listiny záruk“, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení.

Nekompletní seznam

| 66. | V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků. |
| --- | --- |

66.

V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků.

| 67. | České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno. |
| --- | --- |

67.

České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno.

Nedostatečně přesná definice rizik

| 68. | Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím „Záruk a odškodnění“, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována. |
| --- | --- |

68.

Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím „Záruk a odškodnění“, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována.

| 69. | Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu. |
| --- | --- |

69.

Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu.

| 70. | V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) „Listiny záruk“ se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit. |
| --- | --- |

70.

V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) „Listiny záruk“ se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit.

| 71. | Také v případě článku 4.1 „Smlouvy o odškodnění“ není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět „nároků“. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 „Smlouvy o odškodnění“. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 „Smlouvy o odškodnění“. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována. |
| --- | --- |

71.

Také v případě článku 4.1 „Smlouvy o odškodnění“ není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět „nároků“. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 „Smlouvy o odškodnění“. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 „Smlouvy o odškodnění“. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována.

Nedostatečně stanovený strop pro splatné částky

| 72. | Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít „opci s právem prodeje“, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. „Opce s právem prodeje“ by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro „Záruky a odškodnění“. |
| --- | --- |

72.

Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít „opci s právem prodeje“, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. „Opce s právem prodeje“ by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro „Záruky a odškodnění“.

| 73. | Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop. |
| --- | --- |

73.

Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop.

| 74. | „Opce s právem prodeje“: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se „záruk a odškodnění“ překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit „opci s právem prodeje“. |
| --- | --- |

74.

„Opce s právem prodeje“: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se „záruk a odškodnění“ překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit „opci s právem prodeje“.

| 75. | Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

75.

Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení.

1.3.   Závěry

| 76. | Komise proto soudí, že:






  a) | následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:






  — | „Záruka pro vkladatele“, |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Komise proto soudí, že:

a)

následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:

—

„Záruka pro vkladatele“,

| — | „Podpora na posílení likvidity“, |
| --- | --- |

—

„Podpora na posílení likvidity“,

| — | „Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB“, |
| --- | --- |

—

„Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB“,

| — | „Kupní cena“, |
| --- | --- |

—

„Kupní cena“,

| — | „Zvýšení kapitálu v GECB“ |
| --- | --- |

—

„Zvýšení kapitálu v GECB“

| — | „Záruky a odškodnění“, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva). |
| --- | --- |

—

„Záruky a odškodnění“, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva).

| b) | Ostatní „Záruky a odškodnění“ jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

b)

Ostatní „Záruky a odškodnění“ jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení.

2.   Státní podpora ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES

| 77. | Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

77.

Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| 78. | Prostřednictvím „Smlouvy o odškodnění“ ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků. |
| --- | --- |

78.

Prostřednictvím „Smlouvy o odškodnění“ ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků.

| 79. | Komise soudí, že záruční úmluvy podle „Záruk a odškodnění“ zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora. |
| --- | --- |

79.

Komise soudí, že záruční úmluvy podle „Záruk a odškodnění“ zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora.

| 80. | Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

80.

Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| 81. | Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

81.

Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES.

3.   Odchylky podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES

| 82. | Protože ty „Záruky a odškodnění“, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

82.

Protože ty „Záruky a odškodnění“, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES.

| 83. | Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením. |
| --- | --- |

83.

Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením.

| 84. | Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

84.

Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES.

| 85. | Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

85.

Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem.

3.2   1994 pokyny k RR (záchrana a restrukturalizace)

| 86. | Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) („Pokyny 1994 “) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o „Zárukách a odškodnění“ byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994. |
| --- | --- |

86.

Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) („Pokyny 1994 “) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o „Zárukách a odškodnění“ byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994.

| 87. | Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

87.

Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže.

3.3   Způsobilost firmy

| 88. | Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou. |
| --- | --- |

88.

Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou.

| 89. | V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence. |
| --- | --- |

89.

V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence.

| 90. | Kromě AGB je příjemcem „Záruk a odškodnění“ také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže. |
| --- | --- |

90.

Kromě AGB je příjemcem „Záruk a odškodnění“ také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže.

| 91. | GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích. |
| --- | --- |

91.

GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích.

3.4   Podpora na záchranu a restrukturalizaci

| 92. | Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. „Záruky a odškodnění“ ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu. |
| --- | --- |

92.

Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. „Záruky a odškodnění“ ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu.

3.5   Podpora na restrukturalizaci, plán restrukturalizace

| 93. | Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy. |
| --- | --- |

93.

Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy.

| 94. | Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda „Záruky a odškodnění“ patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

94.

Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda „Záruky a odškodnění“ patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB.

Obnovení životaschopnosti

| 95. | Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek. |
| --- | --- |

95.

Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek.

| 96. | V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy. |
| --- | --- |

96.

V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy.

| 97. | Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena. |
| --- | --- |

97.

Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena.

Vyhnout se zbytečnému narušení hospodářské soutěže

| 98. | Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

98.

Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže.

| 99. | České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB. |
| --- | --- |

99.

České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB.

| 100. | V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v „Listině záruk“. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle „Záruky pro vkladatele“. |
| --- | --- |

100.

V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v „Listině záruk“. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle „Záruky pro vkladatele“.

| 101. | Kromě toho je hodnota GECB v případě využití „opce s právem prodeje“ zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti. |
| --- | --- |

101.

Kromě toho je hodnota GECB v případě využití „opce s právem prodeje“ zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti.

| 102. | Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty. |
| --- | --- |

102.

Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty.

Podpora úměrná nákladům na restrukturalizaci a jejím přínosům

| 103. | Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování. |
| --- | --- |

103.

Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování.

| 104. | České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how. |
| --- | --- |

104.

České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how.

| 105. | Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy. |
| --- | --- |

105.

Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy.

| 106. | Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace. |
| --- | --- |

106.

Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace.

VI.   ČLÁNEK 46(2) EVROPSKÉ DOHODY

| 107. | Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:
  „V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany“. |
| --- | --- |

107.

Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:

„V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany“.

| 108. | České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB. |
| --- | --- |

108.

České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB.

| 109. | Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody. |
| --- | --- |

109.

Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody.

| 110. | Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí „ustavující kapitoly“ Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody. |
| --- | --- |

110.

Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí „ustavující kapitoly“ Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody.

| 111. | Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled. |
| --- | --- |

111.

Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled.

| 112. | Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda „Záruky a odškodnění“ byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné. |
| --- | --- |

112.

Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda „Záruky a odškodnění“ byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné.

VII.   ZÁVĚR

Na základě toho rozhodla Komise takto:

| — | následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: „Záruka pro vkladatele“, „Podpora na posílení likvidity“, „Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB“, „Zvýšení kapitálu v GECB“, jakož i „Záruky a odškodnění“, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: „Záruka pro vkladatele“, „Podpora na posílení likvidity“, „Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB“, „Zvýšení kapitálu v GECB“, jakož i „Záruky a odškodnění“, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| — | ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících „Záruk a odškodnění“), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu. |
| --- | --- |

—

ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících „Záruk a odškodnění“), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu.

Žádá vaše orgány, aby ihned zaslaly kopii tohoto dopisu potenciálním příjemcům podpory.“

---

(1)  OL C 368, 1994 12 23, p.12

1

(2)  Tajné informace.

2

(3)  Pokud není uvedeno jinak, vztahují se všechny odkazy na „Smlouvu o odškodnění“ na Smlouvu o odškodnění ve znění „změny Smlouvy o odškodnění číslo 1“ z 25. dubna 2004.

3

(4)  Pokud není uvedeno jinak, jsou všechny odkazy na články odkazy na články ‚Listiny záruk‘.

4

(5)  Rozhodnutí Soudu první instance ze 14. ledna 2004 v případě T-109/01 Fleuren Compost v Komise nyr, odstavec74.

5

Fleuren Compost v Komise

(6)  Úř. věst. 288, 9.10.1999, s.2.

6

(7)  Úř. věst. 355, 31.12.1995, s.1.

7

(8)  Také všechna ostatní oznámená opatření byla přijata před 9.10.1999.

8

---

| 30.11.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/20

---

Europos Sąjungos agentūrų ir organų 2003 finansinių metų finansinių ataskaitų skelbimas

(2004/C 292/04)

Galutinės finansinės ataskaitos spausdinamos tokiais adresais:

| EUMC | http://eumc.eu.int |
| --- | --- |
| AESA | www.easa.eu.int |
| EFIL | www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm |
| EMSA | www.emsa.eu.int |
| EFSA | http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html |
| AESS | http://agency.osha.eu.int/ |
| EMEA | www.emea.eu.int |
| EAR | www.ear.eu.int |
| ETF | http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument |
| CDT | www.cdt.eu.int |
| CEDEFOP | www.cedefop.eu.int |
| EEA | www.eea.eu.int |
| OCVV | http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html |
| OEDT | http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN |
| OHMI | http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm |

EUMC

http://eumc.eu.int

AESA

www.easa.eu.int

EFIL

www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm

EMSA

www.emsa.eu.int

EFSA

http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html

AESS

http://agency.osha.eu.int/

EMEA

www.emea.eu.int

EAR

www.ear.eu.int

ETF

http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument

CDT

www.cdt.eu.int

CEDEFOP

www.cedefop.eu.int

EEA

www.eea.eu.int

OCVV

http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html

OEDT

http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN

OHMI

http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm

---

Europos centrinis bankas

| 30.11.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/21

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

2004 m. liepos 16 d.

dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone

(ECB/2004/16)

(2004/C 292/05)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos bei Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 5.1 straipsnį ir 34.1 straipsnio trečią įtrauką,

kadangi:

| (1) | Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) savo uždaviniams vykdyti reikalingi išsamūs ir patikimi mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys bei tarptautinių atsargų šablonas, kurie parodo pagrindinius straipsnius, veikiančius pinigų politikos sąlygas bei valiutų rinkas euro zonoje. Europos centrinio banko (ECB) statistinius reikalavimus šiose srityje nustato 2004 m. liepos 16 d. Gairės ECB/2004/15 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone (1). |
| --- | --- |

(1)

Europos centrinių bankų sistemai (ECBS) savo uždaviniams vykdyti reikalingi išsamūs ir patikimi mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiniai duomenys bei tarptautinių atsargų šablonas, kurie parodo pagrindinius straipsnius, veikiančius pinigų politikos sąlygas bei valiutų rinkas euro zonoje. Europos centrinio banko (ECB) statistinius reikalavimus šiose srityje nustato 2004 m. liepos 16 d. Gairės ECB/2004/15 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone (1).

| (2) | Statuto 5.1 straipsnio pirmas sakinys nustato, kad ECBS uždaviniams vykdyti Europos centrinis bankas (ECB), padedamas nacionalinių centrinių bankų (NCB), renka reikiamą statistinę informaciją arba iš kompetentingų nacionalinių institucijų, išskyrus NCB, arba tiesiogiai iš ūkio subjektų. Statuto 5.1 straipsnio antras sakinys nustato, kad šiais tikslais jis bendradarbiauja su Bendrijos institucijomis ar organais ir su valstybių narių ar trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

(2)

Statuto 5.1 straipsnio pirmas sakinys nustato, kad ECBS uždaviniams vykdyti Europos centrinis bankas (ECB), padedamas nacionalinių centrinių bankų (NCB), renka reikiamą statistinę informaciją arba iš kompetentingų nacionalinių institucijų, išskyrus NCB, arba tiesiogiai iš ūkio subjektų. Statuto 5.1 straipsnio antras sakinys nustato, kad šiais tikslais jis bendradarbiauja su Bendrijos institucijomis ar organais ir su valstybių narių ar trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis.

| (3) | Informaciją, kuri reikalinga vykdyti ECB reikalavimus mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje, gali rinkti ir (arba) sudaryti kompetentingos valdžios institucijos, išskyrus NCB. Todėl, remiantis Statuto 5.1 straipsniu, kai kurie uždaviniai, vykdytini siekiant laikytis šių reikalavimų, reikalauja bendradarbiavimo tarp ECB arba NCB ir tokių kompetentingų valdžios institucijų. 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos Reglamento (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (2) 4 straipsnis reikalauja, kad valstybės narės veiktų statistikos srityje ir visapusiškai bendradarbiautų su ECBS, kad garantuotų Statuto 5 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų vykdymą. |
| --- | --- |

(3)

Informaciją, kuri reikalinga vykdyti ECB reikalavimus mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje, gali rinkti ir (arba) sudaryti kompetentingos valdžios institucijos, išskyrus NCB. Todėl, remiantis Statuto 5.1 straipsniu, kai kurie uždaviniai, vykdytini siekiant laikytis šių reikalavimų, reikalauja bendradarbiavimo tarp ECB arba NCB ir tokių kompetentingų valdžios institucijų. 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos Reglamento (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (2) 4 straipsnis reikalauja, kad valstybės narės veiktų statistikos srityje ir visapusiškai bendradarbiautų su ECBS, kad garantuotų Statuto 5 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų vykdymą.

| (4) | Tais atvejais, kai pagal nacionalines teisės normas ir susiklosčiusią praktiką atskaitingi agentai turi atsiskaityti kompetentingoms valdžios institucijoms, išskyrus NCB, tokios institucijos ir jų atitinkami NCB turi tarpusavyje bendradarbiauti, kad užtikrintų ECB statistinių reikalavimų laikymąsi. Airijoje Central Statistics Office (CSO), o Italijoje Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) renka ir sudaro informaciją, reikalingą mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje. Kad įvykdytų šiuos statistinius reikalavimus, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ir CSO, bei Banca d'Italia ir UIC turėtų bendradarbiauti tarpusavyje. Toks bendradarbiavimas turėtų apimti nuolatinės duomenų perdavimo struktūros sukūrimą, nebent nacionalinė teisė jau būtų pasiekusi tokį patį rezultatą. Pagal Italijos 1998 m. rugpjūčio 26 d. įstatyminį aktą Nr. 319/9 (3), UIC yra Banca d'Italia pagalbinis darinys. |
| --- | --- |

(4)

Tais atvejais, kai pagal nacionalines teisės normas ir susiklosčiusią praktiką atskaitingi agentai turi atsiskaityti kompetentingoms valdžios institucijoms, išskyrus NCB, tokios institucijos ir jų atitinkami NCB turi tarpusavyje bendradarbiauti, kad užtikrintų ECB statistinių reikalavimų laikymąsi. Airijoje Central Statistics Office (CSO), o Italijoje Ufficio Italiano dei Cambi (UIC) renka ir sudaro informaciją, reikalingą mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje. Kad įvykdytų šiuos statistinius reikalavimus, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ir CSO, bei Banca d'Italia ir UIC turėtų bendradarbiauti tarpusavyje. Toks bendradarbiavimas turėtų apimti nuolatinės duomenų perdavimo struktūros sukūrimą, nebent nacionalinė teisė jau būtų pasiekusi tokį patį rezultatą. Pagal Italijos 1998 m. rugpjūčio 26 d. įstatyminį aktą Nr. 319/9 (3), UIC yra Banca d'Italia pagalbinis darinys.

| (5) | Kaip nustatyta Gairių ECB/2004/15 4 straipsnio 3 dalyje, jeigu statistinės informacijos, kuri pažymėta kaip konfidenciali, šaltinis yra kompetentingos valdžios institucijos, išskyrus NCB, tai ECB turi naudotis tokia informacija išimtinai tik su ECBS susijusioms statistinėms užduotims vykdyti, išskyrus atvejus, kai atskaitingas agentas arba kitas informaciją pateikęs juridinis ar fizinis asmuo, įmonė ar filialas, kurį galima nustatyti, davė savo aiškų sutikimą panaudoti tokią informaciją kitiems tikslams. |
| --- | --- |

(5)

Kaip nustatyta Gairių ECB/2004/15 4 straipsnio 3 dalyje, jeigu statistinės informacijos, kuri pažymėta kaip konfidenciali, šaltinis yra kompetentingos valdžios institucijos, išskyrus NCB, tai ECB turi naudotis tokia informacija išimtinai tik su ECBS susijusioms statistinėms užduotims vykdyti, išskyrus atvejus, kai atskaitingas agentas arba kitas informaciją pateikęs juridinis ar fizinis asmuo, įmonė ar filialas, kurį galima nustatyti, davė savo aiškų sutikimą panaudoti tokią informaciją kitiems tikslams.

| (6) | Statistiniai mėnesio ir ketvirčio mokėjimų balanso ir ketvirčio ir metų tarptautinio investicijų balanso duomenys, kurie parodo pagrindinius straipsnius, veikiančius pinigų politikos sąlygas bei valiutų rinkas euro zonoje, turėtų būti laiku pateikti Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ir Banca d'Italia. Šiam tikslui reikalinga statistinė informacija turėtų būtų perduota laikantis sąlygų, dėl kurių susitarta su atitinkamu NCB arba, jų nesant, prieš arba 30-ąją darbo dieną, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami mėnesio mokėjimų balanso duomenys, per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso duomenys, ir per devynis mėnesius nuo datos, apie kurią teikiami metų tarptautinių investicijų balanso duomenys. |
| --- | --- |

(6)

Statistiniai mėnesio ir ketvirčio mokėjimų balanso ir ketvirčio ir metų tarptautinio investicijų balanso duomenys, kurie parodo pagrindinius straipsnius, veikiančius pinigų politikos sąlygas bei valiutų rinkas euro zonoje, turėtų būti laiku pateikti Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ir Banca d'Italia. Šiam tikslui reikalinga statistinė informacija turėtų būtų perduota laikantis sąlygų, dėl kurių susitarta su atitinkamu NCB arba, jų nesant, prieš arba 30-ąją darbo dieną, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami mėnesio mokėjimų balanso duomenys, per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso duomenys, ir per devynis mėnesius nuo datos, apie kurią teikiami metų tarptautinių investicijų balanso duomenys.

| (7) | NCB galės pasinaudoti Centralizuota vertybinių popierių duomenų baze (CVPDB), kuri ateityje bus naudojama daugeliui statistinių (sudarymo ir pateikimo) ir nestatistinių (ekonominės, finansinio stabilumo arba funkcinės analizės) tikslų. Duomenų turiniu su galimais teisiniais apribojimais galės pasinaudoti ir kompetentingos valdžios institucijos, išskyrus NCB. Tai pirmiausia padės joms parengti reikalingus duomenis, sudarant euro zonos investicijų portfelio sandorių ir pozicijų statistiką. Konkrečiai, derinant informaciją iš CVPDB su duomenimis, surinktais pagal atskirus vertybinius popierius, turėtų būti įmanoma sudaryti tikslius duomenis apie investicijų portfelio vertybinių popierių, išleistų euro zonos rezidentų ir turimų kitų euro zonos valstybių rezidentų, sandorius ir pozicijas. Tai galiausiai leis sudaryti duomenų apie euro zonos investicijų portfelio įsipareigojimus suskirstymą pagal sektorius. |
| --- | --- |

(7)

NCB galės pasinaudoti Centralizuota vertybinių popierių duomenų baze (CVPDB), kuri ateityje bus naudojama daugeliui statistinių (sudarymo ir pateikimo) ir nestatistinių (ekonominės, finansinio stabilumo arba funkcinės analizės) tikslų. Duomenų turiniu su galimais teisiniais apribojimais galės pasinaudoti ir kompetentingos valdžios institucijos, išskyrus NCB. Tai pirmiausia padės joms parengti reikalingus duomenis, sudarant euro zonos investicijų portfelio sandorių ir pozicijų statistiką. Konkrečiai, derinant informaciją iš CVPDB su duomenimis, surinktais pagal atskirus vertybinius popierius, turėtų būti įmanoma sudaryti tikslius duomenis apie investicijų portfelio vertybinių popierių, išleistų euro zonos rezidentų ir turimų kitų euro zonos valstybių rezidentų, sandorius ir pozicijas. Tai galiausiai leis sudaryti duomenų apie euro zonos investicijų portfelio įsipareigojimus suskirstymą pagal sektorius.

| (8) | Reikia nustatyti tvarką, pagal kurią būtų veiksmingai atlikti šios rekomendacijos priedų techniniai daliniai pakeitimai, su sąlyga, kad tokie pakeitimai nekeistų pateikiamų sąvokų sistemos, ar neturėtų įtakos valstybių narių atskaitingų agentų atskaitomybės naštai. Vykdant šią tvarką bus atsižvelgta į ECBS Statistikos komiteto (toliau – STK) nuomonę. NCB ir kitos kompetentingos valdžios institucijos gali siūlyti tokius techninius dalinius pakeitimus šios rekomendacijos priedams per Statistikos komitetą ir jo atitinkamą darbo grupę. |
| --- | --- |

(8)

Reikia nustatyti tvarką, pagal kurią būtų veiksmingai atlikti šios rekomendacijos priedų techniniai daliniai pakeitimai, su sąlyga, kad tokie pakeitimai nekeistų pateikiamų sąvokų sistemos, ar neturėtų įtakos valstybių narių atskaitingų agentų atskaitomybės naštai. Vykdant šią tvarką bus atsižvelgta į ECBS Statistikos komiteto (toliau – STK) nuomonę. NCB ir kitos kompetentingos valdžios institucijos gali siūlyti tokius techninius dalinius pakeitimus šios rekomendacijos priedams per Statistikos komitetą ir jo atitinkamą darbo grupę.

| (9) | Priėmus 2003 m. gegužės 2 d. Rekomendaciją ECB/2003/8 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone (4), buvo padaryta žymi pažanga dėl naujų reikalavimų ir duomenų rinkimo ir sudarymo metodų euro zonoje. Todėl Rekomendaciją ECB/2003/8 reikia pakeisti šia Rekomendacija, |
| --- | --- |

(9)

Priėmus 2003 m. gegužės 2 d. Rekomendaciją ECB/2003/8 dėl Europos centrinio banko statistinės atskaitomybės reikalavimų, taikomų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje bei tarptautiniame atsargų šablone (4), buvo padaryta žymi pažanga dėl naujų reikalavimų ir duomenų rinkimo ir sudarymo metodų euro zonoje. Todėl Rekomendaciją ECB/2003/8 reikia pakeisti šia Rekomendacija,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

1 straipsnis

Apibrėžimai

Šioje rekomendacijoje:

| — | „dalyvaujanti valstybė narė“ reiškia valstybę narę, kuri pagal Sutartį yra įsivedusi bendrąją valiutą, |
| --- | --- |

—

„dalyvaujanti valstybė narė“ reiškia valstybę narę, kuri pagal Sutartį yra įsivedusi bendrąją valiutą,

| — | „rezidentas“ turi tą pačią reikšmę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje, |
| --- | --- |

—

„rezidentas“ turi tą pačią reikšmę, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2533/98 1 straipsnyje,

| — | „euro zona“ reiškia dalyvaujančių valstybių narių ekonominę teritoriją, ir ECB. Euro zonos valstybių narių dalį sudarančios teritorijos, ar su euro zonos valstybėmis narėmis susijusios šalys yra išvardytos III priedo 10 lentelėje, |
| --- | --- |

—

„euro zona“ reiškia dalyvaujančių valstybių narių ekonominę teritoriją, ir ECB. Euro zonos valstybių narių dalį sudarančios teritorijos, ar su euro zonos valstybėmis narėmis susijusios šalys yra išvardytos III priedo 10 lentelėje,

| — | „Eurosistema“ reiškia dalyvaujančių valstybių narių NCB ir ECB, |
| --- | --- |

—

„Eurosistema“ reiškia dalyvaujančių valstybių narių NCB ir ECB,

| — | „tarptautinis sandoris“ reiškia bet kokį sandorį, kuris visiškai ar dalinai sukuria ar atlygina pretenzijas ar skolas, arba bet kokį sandorį, kuris numato teisės į daiktą perdavimą tarp euro zonos rezidentų ir ne euro zonos rezidentų. |
| --- | --- |

—

„tarptautinis sandoris“ reiškia bet kokį sandorį, kuris visiškai ar dalinai sukuria ar atlygina pretenzijas ar skolas, arba bet kokį sandorį, kuris numato teisės į daiktą perdavimą tarp euro zonos rezidentų ir ne euro zonos rezidentų.

| — | „tarptautinės pozicijos“ reiškia turimas finansines pretenzijas ir finansinius įsipareigojimus ne euro zonos rezidentams. Tarptautinės pozicijos taip pat apima: i) žemę, kitą materialųjį nepagamintą turtą bei kitą nekilnojamąjį turtą, kuris fiziškai yra ne euro zonoje ir nuosavybės teise priklauso euro zonos rezidentams, ir (arba) yra euro zonoje ir nuosavybės teise priklauso ne euro zonos rezidentams, ir ii) piniginį auksą bei specialiąsias skolinimosi teises (SST), kurios nuosavybės teise priklauso euro zonos rezidentams.
  Tačiau tiek, kiek būtina investicijų portfelio sąskaitos ir investicijų portfelio pajamų sąskaitos mokėjimų balanso statistikoje bei investicijų portfelio sąskaitos tarptautinių investicijų balanso statistikoje, apimančioje euro zoną, sudarymui, terminai „tarptautinės pozicijos“ ir „tarptautiniai sandoriai“ taip pat apima euro zonos rezidentų turto ir (arba) įsipareigojimų pozicijas ir sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais, |
| --- | --- |

—

„tarptautinės pozicijos“ reiškia turimas finansines pretenzijas ir finansinius įsipareigojimus ne euro zonos rezidentams. Tarptautinės pozicijos taip pat apima: i) žemę, kitą materialųjį nepagamintą turtą bei kitą nekilnojamąjį turtą, kuris fiziškai yra ne euro zonoje ir nuosavybės teise priklauso euro zonos rezidentams, ir (arba) yra euro zonoje ir nuosavybės teise priklauso ne euro zonos rezidentams, ir ii) piniginį auksą bei specialiąsias skolinimosi teises (SST), kurios nuosavybės teise priklauso euro zonos rezidentams.

Tačiau tiek, kiek būtina investicijų portfelio sąskaitos ir investicijų portfelio pajamų sąskaitos mokėjimų balanso statistikoje bei investicijų portfelio sąskaitos tarptautinių investicijų balanso statistikoje, apimančioje euro zoną, sudarymui, terminai „tarptautinės pozicijos“ ir „tarptautiniai sandoriai“ taip pat apima euro zonos rezidentų turto ir (arba) įsipareigojimų pozicijas ir sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais,

| — | „oficialiosios tarptautinės atsargos“ reiškia likvidžias, turinčias paklausą ir kreditingumą Eurosistemos pretenzijas ne euro zonos rezidentams, kurios išreikštos valiutomis, išskyrus eurą, be to, auksą, atsargų pozicijas Tarptautiniame valiutos fonde bei SST lėšas, |
| --- | --- |

—

„oficialiosios tarptautinės atsargos“ reiškia likvidžias, turinčias paklausą ir kreditingumą Eurosistemos pretenzijas ne euro zonos rezidentams, kurios išreikštos valiutomis, išskyrus eurą, be to, auksą, atsargų pozicijas Tarptautiniame valiutos fonde bei SST lėšas,

| — | „kitas turtas užsienio valiutomis“ reiškia: i) Eurosistemos pretenzijas euro zonos rezidentams, išreikštas valiutomis, išskyrus eurą, ir ii) Eurosistemos pretenzijas ne euro zonos rezidentams, išreikštas valiutomis, išskyrus eurą, kurios neatitinka oficialiųjų tarptautinių atsargų likvidumo, paklausos ir kreditingumo kriterijų, |
| --- | --- |

—

„kitas turtas užsienio valiutomis“ reiškia: i) Eurosistemos pretenzijas euro zonos rezidentams, išreikštas valiutomis, išskyrus eurą, ir ii) Eurosistemos pretenzijas ne euro zonos rezidentams, išreikštas valiutomis, išskyrus eurą, kurios neatitinka oficialiųjų tarptautinių atsargų likvidumo, paklausos ir kreditingumo kriterijų,

| — | „su atsargomis susiję įsipareigojimai“ reiškia iš anksto nustatytus ir sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, darysiančius įtaką Eurosistemai, panašiai kaip Eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos ir kitas turtas užsienio valiutomis, |
| --- | --- |

—

„su atsargomis susiję įsipareigojimai“ reiškia iš anksto nustatytus ir sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, darysiančius įtaką Eurosistemai, panašiai kaip Eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos ir kitas turtas užsienio valiutomis,

| — | „mokėjimų balansas“ reiškia statistinę ataskaitą, parodančią pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytus tarptautinius nagrinėjamo laikotarpio sandorius, |
| --- | --- |

—

„mokėjimų balansas“ reiškia statistinę ataskaitą, parodančią pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytus tarptautinius nagrinėjamo laikotarpio sandorius,

| — | „tarptautinių atsargų šablonas“ reiškia statistinę ataskaitą, parodančią pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytų ataskaitinės datos oficialiųjų tarptautinių atsargų, kito turto užsienio valiutomis ir Eurosistemos įsipareigojimų, susijusių su atsargomis, likučius, |
| --- | --- |

—

„tarptautinių atsargų šablonas“ reiškia statistinę ataskaitą, parodančią pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytų ataskaitinės datos oficialiųjų tarptautinių atsargų, kito turto užsienio valiutomis ir Eurosistemos įsipareigojimų, susijusių su atsargomis, likučius,

| — | „tarptautinių investicijų balansas“ reiškia balansą, parodantį pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytas ataskaitinės datos tarptautinio finansinio turto ir įsipareigojimų likučius, |
| --- | --- |

—

„tarptautinių investicijų balansas“ reiškia balansą, parodantį pagal atitinkamą klasifikaciją suskirstytas ataskaitinės datos tarptautinio finansinio turto ir įsipareigojimų likučius,

| — | duomenų „pagal atskirus vertybinius popierius“ rinkimas reiškia informacijos, suskirstytos pagal atskirus vertybinius popierius, rinkimą. |
| --- | --- |

—

duomenų „pagal atskirus vertybinius popierius“ rinkimas reiškia informacijos, suskirstytos pagal atskirus vertybinius popierius, rinkimą.

2 straipsnis

Statistinės informacijos teikimas NCB

1.   Tiek, kiek statistinės informacijos apie tarptautinius sandorius ir pozicijas rinkimas yra patikėtas šios rekomendacijos adresatams, kiekvienas iš jų užtikrina, kad duomenys atitinkamam NCB būtų pateikti laiku. Šiam tikslui, jeigu su tuo NCB nesusitarta kitaip, reikalaujama statistinė informacija turi būti perduota prieš arba 30-ąją darbo dieną, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami mėnesio mokėjimų balanso duomenys, per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso duomenys, ir per devynis mėnesius nuo datos, apie kurią teikiami metų tarptautinių investicijų balanso duomenys.

2.   Informacija turi būti pateikta pagal ECB statistinius standartus ir reikalavimus, susijusius su mokėjimų balansu ir tarptautinių investicijų statistika, kaip nustatyta šios rekomendacijos I, II, III, IV, V ir VII prieduose. Nepažeisdami ECB kontrolės uždavinio, nustatyto šios rekomendacijos VI priede, rekomendacijos adresatai kontroliuoja atitinkamam NCB pateikiamos statistinės informacijos kokybę ir patikimumą.

3 straipsnis

Nuolatinis bendradarbiavimas

Šios rekomendacijos adresatai turi raštu susitarti su savo atitinkamais NCB dėl bendradarbiavimo sąlygų, kurios užtikrintų nuolatinę duomenų perdavimo struktūrą, atitinkančią ECB statistinius standartus ir reikalavimus, nebent nacionalinė teisė jau būtų pasiekusi tokį patį rezultatą.

4 straipsnis

Supaprastinta dalinių pakeitimų tvarka

Atsižvelgiant į STK nuomonę, ECB vykdomoji valdyba turi teisę atlikti techninius šios rekomendacijos priedų dalinius pakeitimus, jeigu tokie pakeitimai nepakeičia pagrindinės sąvokų sistemos, ar neturi įtakos valstybių narių atskaitingų agentų atskaitomybės naštai.

5 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

1.   Ši rekomendacija pakeičia Rekomendaciją ECB/2003/8.

2.   Ši rekomendacija skirta CSO Airijoje ir UIC Italijoje.

Priimta Frankfurte prie Maino, 2004 m. liepos 16 d.

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 354, 2004 11 30.

1

(2)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

2

(3)  Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana, Nr. 206, 1998 9 4.

3

(4)  OL C 126, 2003 5 28, p. 7.

4

---

I PRIEDAS

EUROPOS CENTRINIO BANKO STATISTINĖS ATSKAITOMYBĖS REIKALAVIMAI

1.   Statistiniai nacionalinių centrinių bankų (NCB) įsipareigojimai

| 1.1 | NCB pateikia Europos centriniam bankui (ECB) duomenis apie tarptautinius sandorius, oficialiąsias tarptautines atsargas, kitą turtą užsienio valiutomis, su atsargomis susijusius įsipareigojimus ir tarptautines pozicijas, kurie reikalingi, kad ECB galėtų sudaryti agreguotą euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiką bei tarptautinių atsargų šabloną. Šie duomenys pateikiami III priedo 13 lentelėje nurodytais terminais. |
| --- | --- |

1.1

NCB pateikia Europos centriniam bankui (ECB) duomenis apie tarptautinius sandorius, oficialiąsias tarptautines atsargas, kitą turtą užsienio valiutomis, su atsargomis susijusius įsipareigojimus ir tarptautines pozicijas, kurie reikalingi, kad ECB galėtų sudaryti agreguotą euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiką bei tarptautinių atsargų šabloną. Šie duomenys pateikiami III priedo 13 lentelėje nurodytais terminais.

| 1.2 | Duomenys pateikiami kartu su lengvai prieinama informacija apie atskirus stambesnius įvykius ir apie patikslinimų priežastis, kada yra reikšmingi duomenų pakeitimai dėl tokių atskirų stambesnių įvykių ir patikslinimų, arba ECB prašymu. |
| --- | --- |

1.2

Duomenys pateikiami kartu su lengvai prieinama informacija apie atskirus stambesnius įvykius ir apie patikslinimų priežastis, kada yra reikšmingi duomenų pakeitimai dėl tokių atskirų stambesnių įvykių ir patikslinimų, arba ECB prašymu.

| 1.3 | Mėnesio ir ketvirčio sandoriams ir ketvirčio bei metinėms pozicijoms reikalingi duomenys pateikiami ECB, kaip nustatyta II, III ir IV prieduose, vadovaujantis galiojančiais tarptautiniais standartais, visų pirma, penktojo leidimo Tarptautinio Valiutos Fondo Mokėjimų balanso taisyklėmis. Konkrečiai, reikalingi duomenys apie sandorius ir pozicijas, susijusius su investicijų portfelio įsipareigojimais, suskirstytais pagal euro zonos rezidento emitento sektorius, teikiami, kaip nustatyta II priedo 1.1, 1.2 ir 3 skirsniuose, ir III priedo 1, 2, 4 ir 5 lentelėse. |
| --- | --- |

1.3

Mėnesio ir ketvirčio sandoriams ir ketvirčio bei metinėms pozicijoms reikalingi duomenys pateikiami ECB, kaip nustatyta II, III ir IV prieduose, vadovaujantis galiojančiais tarptautiniais standartais, visų pirma, penktojo leidimo Tarptautinio Valiutos Fondo Mokėjimų balanso taisyklėmis. Konkrečiai, reikalingi duomenys apie sandorius ir pozicijas, susijusius su investicijų portfelio įsipareigojimais, suskirstytais pagal euro zonos rezidento emitento sektorius, teikiami, kaip nustatyta II priedo 1.1, 1.2 ir 3 skirsniuose, ir III priedo 1, 2, 4 ir 5 lentelėse.

| 1.4 | Reikalingi mokėjimų balanso duomenys pateikiami kas mėnesį ir kas ketvirtį. Ketvirčio mokėjimų balanso duomenys apima geografinį suskirstymą, numatytą III priedo 9 lentelėje. Reikalingi tarptautinių atsargų šablono duomenys pateikiami mėnesio, už kurį teikiami duomenys, pabaigoje. Reikalingi tarptautinių investicijų balanso duomenys pateikiami kas ketvirtį ir kas metus. Metiniai tarptautinių investicijų balanso duomenys apima geografinį suskirstymą, numatytą III priedo 9 lentelėje. |
| --- | --- |

1.4

Reikalingi mokėjimų balanso duomenys pateikiami kas mėnesį ir kas ketvirtį. Ketvirčio mokėjimų balanso duomenys apima geografinį suskirstymą, numatytą III priedo 9 lentelėje. Reikalingi tarptautinių atsargų šablono duomenys pateikiami mėnesio, už kurį teikiami duomenys, pabaigoje. Reikalingi tarptautinių investicijų balanso duomenys pateikiami kas ketvirtį ir kas metus. Metiniai tarptautinių investicijų balanso duomenys apima geografinį suskirstymą, numatytą III priedo 9 lentelėje.

| 1.5 | Tarptautinio euro, kaip investicijų valiutos, vaidmens analizei reikalingi duomenys, suskirstyti pagal valiutą, pateikiami kas pusę metų, kaip numatyta III priedo 6 lentelėje. |
| --- | --- |

1.5

Tarptautinio euro, kaip investicijų valiutos, vaidmens analizei reikalingi duomenys, suskirstyti pagal valiutą, pateikiami kas pusę metų, kaip numatyta III priedo 6 lentelėje.

| 1.6 | Nuo 2008 m. kovo (pradedant nuo duomenų apie 2008 m. sausio mėn. sandorius ir 2007 m. pabaigos pozicijas) investicijų portfelio rinkimo sistemos turi atitikti vieną iš modelių, pateiktų VII priedo lentelėje. |
| --- | --- |

1.6

Nuo 2008 m. kovo (pradedant nuo duomenų apie 2008 m. sausio mėn. sandorius ir 2007 m. pabaigos pozicijas) investicijų portfelio rinkimo sistemos turi atitikti vieną iš modelių, pateiktų VII priedo lentelėje.

2.   Savalaikiškumas

| 2.1 | Duomenys, reikalingi euro zonos mėnesio mokėjimų balansui sudaryti, pateikiami ECB iki 30-tos darbo dienos pabaigos, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys. |
| --- | --- |

2.1

Duomenys, reikalingi euro zonos mėnesio mokėjimų balansui sudaryti, pateikiami ECB iki 30-tos darbo dienos pabaigos, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys.

| 2.2 | Duomenys, reikalingi euro zonos ketvirčio mokėjimų balansui sudaryti, pateikiami ECB per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys. |
| --- | --- |

2.2

Duomenys, reikalingi euro zonos ketvirčio mokėjimų balansui sudaryti, pateikiami ECB per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys.

| 2.3 | Duomenys, reikalingi Eurosistemos tarptautinių atsargų šablonui sudaryti, pateikiami ECB per tris savaites, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys. |
| --- | --- |

2.3

Duomenys, reikalingi Eurosistemos tarptautinių atsargų šablonui sudaryti, pateikiami ECB per tris savaites, pasibaigus mėnesiui, už kurį teikiami duomenys.

| 2.4 | Nuo 2005 m. sausio 1 d. duomenys, reikalingi euro zonos ketvirčio tarptautinių investicijų balansui sudaryti, pateikiami ECB per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys. |
| --- | --- |

2.4

Nuo 2005 m. sausio 1 d. duomenys, reikalingi euro zonos ketvirčio tarptautinių investicijų balansui sudaryti, pateikiami ECB per tris mėnesius, pasibaigus ketvirčiui, už kurį teikiami duomenys.

| 2.5 | Duomenys, reikalingi metiniam euro zonos tarptautinių investicijų balansui sudaryti, pateikiami ECB per devynis mėnesius, pasibaigus metams, už kuriuos teikiami duomenys. |
| --- | --- |

2.5

Duomenys, reikalingi metiniam euro zonos tarptautinių investicijų balansui sudaryti, pateikiami ECB per devynis mėnesius, pasibaigus metams, už kuriuos teikiami duomenys.

| 2.6 | Skolos vertybinių popierių sandoriai ir pozicijos, suskirstyti pagal emisijos valiutą ir pagal emitento sektorių, pateikiami ECB per šešis mėnesius, pasibaigus laikotarpiui, už kurį teikiami duomenys. |
| --- | --- |

2.6

Skolos vertybinių popierių sandoriai ir pozicijos, suskirstyti pagal emisijos valiutą ir pagal emitento sektorių, pateikiami ECB per šešis mėnesius, pasibaigus laikotarpiui, už kurį teikiami duomenys.

| 2.7 | Euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso patikslinimai pateikiami ECB pagal V priede nustatytą tvarkaraštį. |
| --- | --- |

2.7

Euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso patikslinimai pateikiami ECB pagal V priede nustatytą tvarkaraštį.

| 2.8 | Minėtų duomenų rinkimas šalies mastu organizuojamas taip, kad būtų laikomasi šių terminų. |
| --- | --- |

2.8

Minėtų duomenų rinkimas šalies mastu organizuojamas taip, kad būtų laikomasi šių terminų.

3.   Informacijos perdavimo standartas

Reikalinga statistinė informacija pateikiama ECB tokia forma, kuri atitinka šios rekomendacijos V priede išdėstytus reikalavimus.

4.   Statistinės informacijos kokybė

| 4.1 | Nepažeisdami ECB kontrolės uždavinių, nustatytų VI priede, nacionaliniai centriniai bankai, bendradarbiaudami su kompetentingomis valdžios institucijomis, išskyrus NCB, jeigu reikia, turi užtikrinti Europos centriniam bankui teikiamos statistinės informacijos kontrolę ir kokybės įvertinimą. ECB panašiai įvertina duomenis, susijusius su euro zonos mokėjimų balanso, tarptautinių investicijų balanso statistika ir tarptautinėmis atsargomis. Atliekamas savalaikis įvertinimas. ECB vykdomoji valdyba kasmet atsiskaito Valdančiajai tarybai už duomenų kokybę. |
| --- | --- |

4.1

Nepažeisdami ECB kontrolės uždavinių, nustatytų VI priede, nacionaliniai centriniai bankai, bendradarbiaudami su kompetentingomis valdžios institucijomis, išskyrus NCB, jeigu reikia, turi užtikrinti Europos centriniam bankui teikiamos statistinės informacijos kontrolę ir kokybės įvertinimą. ECB panašiai įvertina duomenis, susijusius su euro zonos mokėjimų balanso, tarptautinių investicijų balanso statistika ir tarptautinėmis atsargomis. Atliekamas savalaikis įvertinimas. ECB vykdomoji valdyba kasmet atsiskaito Valdančiajai tarybai už duomenų kokybę.

| 4.2 | Duomenų apie investicijų portfelio sandorius ir pozicijas, taip pat apie susijusias pajamas, kokybės įvertinimas priklauso nuo to, ar pakankama Centralizuotos vertybinių popierių duomenų bazės (CVPDB) informacijos apie vertybinius popierius apimtis. ECB, kaip CVPDB administratorius, stebi, ar nuo 2006 m. birželio mėn. informacija apie vertybinius popierius yra pakankama, kad NCB ar, esant poreikiui, kitos kompetentingos valdžios institucijos galėtų visiškai laikytis VII priede nurodytų kokybės standartų ir kitų šioje rekomendacijoje apibrėžtų kokybės kriterijų. |
| --- | --- |

4.2

Duomenų apie investicijų portfelio sandorius ir pozicijas, taip pat apie susijusias pajamas, kokybės įvertinimas priklauso nuo to, ar pakankama Centralizuotos vertybinių popierių duomenų bazės (CVPDB) informacijos apie vertybinius popierius apimtis. ECB, kaip CVPDB administratorius, stebi, ar nuo 2006 m. birželio mėn. informacija apie vertybinius popierius yra pakankama, kad NCB ar, esant poreikiui, kitos kompetentingos valdžios institucijos galėtų visiškai laikytis VII priede nurodytų kokybės standartų ir kitų šioje rekomendacijoje apibrėžtų kokybės kriterijų.

| 4.3 | Teikiant pagal euro zonos rezidento emitento sektorių suskirstytus duomenis apie sandorius ir pozicijas, kiek tai susiję su investicijų portfelio turtu euro zonos vertybiniais popieriais, kaip nustatyta II priedo 1.1, 1.2 ir 3 skirsniuose, bei III priedo 1, 2, 4 ir 5 lentelėse, įvertinių duomenų naudojimas leidžiamas tol, kol taps privalomos investicijų portfelio rinkimo pagal atskirus vertybinius popierius sistemos. |
| --- | --- |

4.3

Teikiant pagal euro zonos rezidento emitento sektorių suskirstytus duomenis apie sandorius ir pozicijas, kiek tai susiję su investicijų portfelio turtu euro zonos vertybiniais popieriais, kaip nustatyta II priedo 1.1, 1.2 ir 3 skirsniuose, bei III priedo 1, 2, 4 ir 5 lentelėse, įvertinių duomenų naudojimas leidžiamas tol, kol taps privalomos investicijų portfelio rinkimo pagal atskirus vertybinius popierius sistemos.

| 4.4 | Teikiant duomenis apie emisijos valiutą, kiek tai susiję su investicijų portfelio duomenimis, kaip nustatyta III priedo 6 lentelėje, įvertinių duomenų naudojimas leidžiamas tol, kol taps privalomos investicijų portfelio rinkimo pagal atskirus vertybinius popierius sistemos. |
| --- | --- |

4.4

Teikiant duomenis apie emisijos valiutą, kiek tai susiję su investicijų portfelio duomenimis, kaip nustatyta III priedo 6 lentelėje, įvertinių duomenų naudojimas leidžiamas tol, kol taps privalomos investicijų portfelio rinkimo pagal atskirus vertybinius popierius sistemos.

| 4.5 | ECB atliekama statistinės informacijos kokybės kontrolė gali apimti kruopštų šių duomenų patikslinimų tikrinimą: siekiant, pirma, įtraukti paskutinį statistinės informacijos įvertinimą, tuo būdu gerinant informacijos kokybę; ir antra, užtikrinti, kiek tai įmanoma, atitinkamų skirtingo periodiškumo mokėjimų balanso straipsnių suderinamumą. |
| --- | --- |

4.5

ECB atliekama statistinės informacijos kokybės kontrolė gali apimti kruopštų šių duomenų patikslinimų tikrinimą: siekiant, pirma, įtraukti paskutinį statistinės informacijos įvertinimą, tuo būdu gerinant informacijos kokybę; ir antra, užtikrinti, kiek tai įmanoma, atitinkamų skirtingo periodiškumo mokėjimų balanso straipsnių suderinamumą.

---

II PRIEDAS

STATISTINIAI EUROPOS CENTRINIO BANKO REIKALAVIMAI

1.   Mokėjimų balanso statistika

Europos centrinis bankas (ECB) reikalauja mokėjimų balanso statistinius duomenis teikti dviem periodais: kas mėnesį ir kas ketvirtį už atitinkamus kalendorinius laikotarpius. Metų duomenys sudaromi sudedant valstybių narių pateiktus atitinkamų metų ketvirčių duomenis. Šie statistiniai duomenys, kiek įmanoma, turėtų atitikti kitus pinigų politikai vykdyti teikiamus statistinius duomenis.

1.1.   Mėnesio mokėjimų balanso statistika

Tikslas

Euro zonos mėnesio mokėjimų balanso tikslas yra parodyti pagrindinius straipsnius, veikiančius pinigų politikos sąlygas ir valiutų rinkas (žr. III priedo 1 lentelę).

Reikalavimai

Svarbu, kad duomenys tiktų euro zonos mokėjimų balansui sudaryti.

Atsižvelgdamas į trumpą mėnesio mokėjimų balanso duomenų pateikimo terminą, labai bendrą duomenų pobūdį bei jų panaudojimą pinigų politikos tikslams bei užsienio valiutos operacijose, ECB leidžia, jeigu tai neišvengiama, šiek tiek nukrypti nuo tarptautinių standartų (žr. Gairių ECB/2004/15 2 straipsnio 3 dalį). Nereikalaujama rodyti duomenis sudarytus remiantis tik kaupimo ar įvykdytų sandorių pagrindu. Pagal susitarimą su ECB nacionaliniai centriniai bankai (NCB) gali teikti einamosios ir finansinės sąskaitos duomenis atsiskaitymų pagrindu. Jeigu būtina laikytis termino, ECB priims įvertinius ar preliminarius duomenis.

Kiekvienai plačiai sandorių kategorijai reikia parodyti turtą ir įsipareigojimus (arba einamosios sąskaitos straipsnius kredite ir debete). Iš esmės todėl reikia, kad NCB sandorius su kitomis šalimis skirstytų į sandorius su kitų euro zonos valstybių narių rezidentais ir sandorius, vykdomus ne euro zonoje. NCB atlieka tai nuolat.

Pasikeitus euro zonos dalyvių skaičiui, NCB turi pakeisti euro zonos šalių sudėties apibrėžimą nuo tos dienos, kai įsigalioja narystės pasikeitimas. Reikalaujama, kad ir ankstesnės sudėties euro zonos valstybių narių, ir naujos (-ų) dalyvaujančios (-ių) valstybės (-ių) narės (-ių) NCB teiktų geriausius įvertinius istorinius duomenis, kurie apimtų išplėstą euro zoną.

Siekiant kiekvieną mėnesį prasmingai agreguoti su euro zona susijusius duomenis apie investicijų portfelį, reikia atskirti sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais euro zonos rezidentų, ir sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. Statistika apie euro zonos grynuosius investicijų portfelio sandorius turto dalyje sudaroma agreguojant pateiktus ataskaitoje grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. Statistika apie euro zonos grynuosius investicijų portfelio sandorius įsipareigojimų dalyje sudaroma konsoliduojant grynuosius sandorius su visais nacionaliniais įsipareigojimais ir grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ir nupirktais euro zonos rezidentų.

Analogiškas agreguotų duomenų atskaitomybės reikalavimas bei sudarymo metodas yra taikomi investicijų portfelio pajamoms.

Tam, kad galima būtų sudaryti mokėjimų balanso pinigų apžvalgą, NCB turi pateikti duomenis pagal institucinius sektorius. Mėnesio mokėjimų balansas skirstomas pagal šiuos sektorius:

| — | tiesioginės investicijos: i) PFI (išskyrus centrinius bankus) ir ii) kiti sektoriai, |
| --- | --- |

—

tiesioginės investicijos: i) PFI (išskyrus centrinius bankus) ir ii) kiti sektoriai,

| — | investicijų portfelio turtas: i) reguliuojančios pinigų institucijos; ii) PFI (išskyrus centrinius bankus); ir iii) kiti sektoriai, |
| --- | --- |

—

investicijų portfelio turtas: i) reguliuojančios pinigų institucijos; ii) PFI (išskyrus centrinius bankus); ir iii) kiti sektoriai,

| — | kitos investicijos: i) reguliuojančios pinigų institucijos; ii) PFI (išskyrus centrinius bankus); iii) valdžios sektorius; ir iv) kiti sektoriai. |
| --- | --- |

—

kitos investicijos: i) reguliuojančios pinigų institucijos; ii) PFI (išskyrus centrinius bankus); iii) valdžios sektorius; ir iv) kiti sektoriai.

Atsižvelgiant į mokėjimų balanso, suskirstyto pagal sektorius, sudarymą, ir tuo pačiu sudarant sąlygas padaryti pinigų apžvalgą, iš NCB bus reikalaujama, pradedant nuo šios rekomendacijos III priedo 13 lentelėje nustatytos datos, pateikti duomenis apie grynuosius sandorius su euro zonos rezidentų išleistais investicijų portfelio vertybiniais popieriais, sugrupuotus pagal institucinius sektorius, kuriems priklauso emitentai. Be to, investicijų portfelio įsipareigojimai apims vietinio emitento įsipareigojimus, suskirstytus pagal institucinius sektorius.

Tuomet euro zonos grynųjų sandorių su investicijų portfelio įsipareigojimais, sugrupuotais pagal sektorius, statistika yra sudaroma konsoliduojant atitinkamų sektorių grynuosius bendruosius nacionalinius įsipareigojimus ir atitinkamus grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, kuriuos išleido ir nupirko euro zonos rezidentai.

Nuo 2008 m. kovo mėn. su 2008 m. sausio mėn. susijusiems sandoriams NCB (ir, esant poreikiui, kitos kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos) renka investicijų portfelio duomenis pagal vieną iš modelių, pateiktų VII priedo lentelėje.

1.2.   Ketvirčio mokėjimų balanso statistika

Tikslas

Euro zonos ketvirčio mokėjimų balanso tikslas – teikti išsamesnę informaciją, kuri leistų toliau analizuoti sandorius su kitomis šalimis. Ši statistika žymiai gelbsti sudarant euro zonos sektorių ir finansines ataskaitas bei kartu su Europos Bendrijų Komisija (Eurostat) bendrai skelbiant Europos Sąjungos/euro zonos mokėjimų balansą

Reikalavimai

Ketvirčio mokėjimų balanso statistika, kiek tai įmanoma, atitinka tarptautinius standartus (žr. Gairių ECB/2004/15 2 straipsnio 3 dalį). Ketvirčio mokėjimo balanso statistinių duomenų klasifikacija pateikiama III priedo 2 lentelėje. Suderintos kapitalo ir finansinės sąskaitos sąvokos ir apibrėžimai yra nustatyti IV priede.

Ketvirčio einamosios sąskaitos straipsnių klasifikacijai keliami panašūs reikalavimai kaip ir mėnesio duomenų klasifikacijai. Tačiau pajamų straipsniams reikalinga išsamesnė ketvirčio duomenų klasifikacija.

Finansinėje sąskaitoje straipsniui „kitos investicijos“ ECB laikosi Tarptautinio valiutos fondo (TVF) 5-tojo leidimo Mokėjimo balanso taisyklių (MBT5) reikalavimų. Pasikeitė straipsnių klasifikavimo pateikimas (t. y. pirmiausia klasifikuojama pagal sektorius). Tačiau šis klasifikavimas pagal sektorius atitinka klasifikavimą, pateiktą MBT5, kur pirmenybė teikiama klasifikavimui pagal priemones. Kaip ir pateikiant pagal MBT5, grynieji pinigai ir indėliai atskiriami nuo paskolų ir kitų investicijų.

Reikalaujama, kad NCB savo ketvirčio mokėjimų balanso statistikoje atskirtų sandorius su dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis nuo visų kitų sandorių su kitomis šalimis. Kaip ir mėnesio duomenims, teikiant ketvirčio duomenis apie investicijų portfelį, reikalaujama, kad būtų atskirti sandoriai su vertybiniais popieriais, kuriuos išleido euro zonos rezidentai, ir sandoriai su vertybiniais popieriais, kuriuos išleido ne euro zonos rezidentai. Euro zonos grynųjų sandorių investicijų portfelio turto pusėje statistika yra sudaroma susumuojant ataskaitoje paskelbtus grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ne euro zonos rezidentų. Grynieji sandoriai euro zonos investicijų portfelio įsipareigojimų pusėje sudaromi konsoliduojant grynuosius sandorius su visais nacionaliniais įsipareigojimais ir grynuosius sandorius su vertybiniais popieriais, išleistais ir nupirktais euro zonos rezidentų.

Analogiškas agreguotų duomenų atskaitomybės reikalavimas bei sudarymo metodas yra taikomi investicijų portfelio pajamoms.

Tiesioginių investicijų duomenis NCB turi pateikti kas ketvirtį, išskirstydami juos pagal sektorius „PFI (išskyrus centrinius bankus)/kiti sektoriai“. Straipsnių „Investicijų portfelio turtas“ ir „kitos investicijos“ duomenų klasifikacija pagal institucinius sektorius vadovaujasi standartine TVF nustatyta klasifikacija, kurią sudaro: i) reguliuojančios pinigų institucijos; ii) PFI (išskyrus bankus); iii) valdžios sektorius; iv) kiti sektoriai.

Sudarant euro zonos grynųjų sandorių su investicijų portfeliu statistiką įsipareigojimų dalyje pagal euro zonos rezidentų-emitentų sektorius, reikalavimai ketvirčio duomenims yra panašūs į reikalavimus, taikomus mėnesio mokėjimų balanso duomenims.

Euro zonos mokėjimų balansui duomenys apie sukauptas investicijų pajamas reikalingi kas ketvirtį. Remiantis nacionalinių sąskaitų sistema, MBT5 rekomenduoja palūkanas apskaityti kaupimo pagrindu. Šis reikalavimas turi įtakos einamajai sąskaitai (investicijų pajamoms), taip pat finansinei sąskaitai.

2.   Tarptautinių atsargų šablonas

Tikslas

Tarptautinių atsargų šablono tikslas – NCB ir ECB turimų oficialiųjų tarptautinių atsargų, kito turto užsienio valiutomis ir įsipareigojimų, susijusių su atsargomis, mėnesio ataskaita, kuri pateikiama vadovaujantis bendruoju TVF/Tarptautinių atsiskaitymų banko (TAB) šablonu „Tarptautinių atsargų ir užsienio valiutų likvidumas“. Ši informacija papildo oficialiųjų tarptautinių atsargų duomenis, įtrauktus į euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiką.

Reikalavimai

Euro zonos oficialiosios tarptautinės atsargos yra labai likvidžios, paklausios ir kredito prasme patikimos pretenzijos, kurias turi ECB („iš anksto sukauptos atsargos“) ir NCB („iš anksto nesukauptos atsargos“) ne euro zonos rezidentų atžvilgiu, ir kurios išreikštos užsienio valiutomis (t. y. valiutomis, išskyrus eurą), auksu, atsargų pozicijomis TVF ir SST lėšomis. Šios pretenzijos gali apimti ir pozicijas, parodančias išvestines finansines priemones. Duomenys apie oficialiąsias tarptautines atsargas sudaromi bendrąja verte, neatliekant įsipareigojimų, susijusių su atsargomis, įskaitos. Iš NCB reikalaujamų duomenų klasifikacija pateikta III priedo 3 lentelės I.A dalyje.

Užsienio valiutomis išreikštas Eurosistemos turtas, neatitinkantis šio apibrėžimo, būtent: i) pretenzijos euro zonos rezidentams ir ii) pretenzijos ne euro zonos rezidentams, kurios neatitinka likvidumo, paklausos ir kreditingumo kriterijų, įtraukiamas į tarptautinių atsargų šablono straipsnį „kitas turtas užsienio valiutomis“ (III priedo 3 lentelės I.B dalis).

Eurais išreikštos pretenzijos ne rezidentams bei dalyvaujančių valstybių narių valdžios turimi likučiai užsienio valiutomis nelaikomi oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis; tokios sumos įrašomos kaip „kitos investicijos“, jeigu tai yra pretenzijos ne euro zonos rezidentams.

Be to, informacija apie Eurosistemos numatytus ir sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, susijusius su Eurosistemos oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis ir kitu turtu užsienio valiutomis, taip vadinamus „su atsargomis susijusius įsipareigojimus“, turi būti pateikiama kaip parodyta III priedo 3 lentelės II ir IV dalyse.

3.   Tarptautinių investicijų balanso statistika

Tikslas

Tarptautinių investicijų balansas yra visos euro zonos užsienio turto ir įsipareigojimų ataskaita, reikalinga pinigų politikos ir valiutų rinkos analizei. Konkrečiai ji padeda vertinti valstybių narių išorinį pažeidžiamumą ir kontroliuoti piniginių investicijų sektoriaus likvidaus turto užsienyje pokyčius. Ši statistinė informacija yra labai svarbi sudarant likusios pasaulio dalies ataskaitą euro zonos ketvirčio finansinėse ataskaitose ir gali taip pat padėti sudarant informaciją apie mokėjimų balanso srautus.

Reikalavimai

ECB reikalingi tarptautinių investicijų balanso ketvirčio ir metų statistiniai duomenys apie laikotarpio pabaigos investicijų likučius.

Tarptautinių investicijų balanso duomenys, kiek tai įmanoma, atitinka tarptautinius standartus (žr. Gairių ECB/2004/15 2 straipsnio 3 dalį). ECB sudaro tarptautinių investicijų balansą visai euro zonai. Euro zonos tarptautinių investicijų balanso straipsnių klasifikacija pateikiama III priedo 4 lentelėje.

Tarptautinių investicijų balanse parodomi finansinių investicijų likučiai ataskaitinio laikotarpio pabaigoje laikotarpio pabaigos kainomis. Investicijų likučių vertės pokyčiai gali įvykti dėl šių priežasčių. Pirma, dalis vertės pokyčio per ataskaitinį laikotarpį atsiras dėl finansinių sandorių, kurie įvyks ir bus įrašyti mokėjimų balanse. Antra, nurodyto laikotarpio pradžios ir pabaigos pozicijų pokyčio dalį sąlygos parodytas finansinio turto ir įsipareigojimų kainų pokytis. Trečia, tuo atveju, jeigu investicijų likučiai yra išreikšti valiutomis, išskyrus apskaitos vienetą, naudojamą tarptautinių investicijų balansui, šių investicijų vertei įtakos taip pat turės valiutų keitimo santykių su kitomis valiutomis pokyčiai. Galiausiai, bet koks investicijų pokytis ne dėl aukščiau paminėtų veiksnių bus laikomas kaip sąlygotas „kitų patikslinimų“.

Siekiant tinkamai suderinti euro zonos finansinius srautus ir investicijas į akcinį kapitalą, reikia vertės pokyčius, atsirandančius dėl kainos, valiutų keitimo santykių pasikeitimų ir dėl kitų patikslinimų, rodyti atskirai.

Tarptautinių investicijų balanso apimtis, kiek tai įmanoma, yra artima tai, kuri naudojama ketvirčio mokėjimų balanso srautams. Sąvokos, apibrėžimai ir klasifikacija atitinka tas sąvokas, apibrėžimus ir klasifikacijas, kurios naudojamos ketvirčio mokėjimų balanso srautams. Kiek tai įmanoma, tarptautinių investicijų balanso duomenys turėtų būti suderinti su kitais statistiniais duomenimis, tokiais kaip pinigų ir bankų statistikos, finansinių sąskaitų ir nacionalinių sąskaitų duomenys.

Kaip ir mėnesio bei ketvirčio mokėjimų balansuose, NCB turi atskirti tarptautinių investicijų balanso statistikoje investicijas dalyvaujančiose valstybėse narėse ir visas investicijų pozicijas kitose šalyse. Atskirti investicijas į vertybinius popierius, išleistus euro zonos rezidentų, ir į vertybinius popierius, išleistus ne euro zonos rezidentų, reikalaujama investicijų portfelio sąskaitose. Euro zonos investicijų portfelio grynojo turto statistika sudaroma agreguojant ataskaitose pateiktas grynąsias pajamas iš vertybinių popierių, išleistų ne euro zonos rezidentų. Euro zonos investicijų portfelio grynųjų įsipareigojimų statistika sudaroma konsoliduojant grynuosius nacionalinius įsipareigojimus ir grynąsias investicijas į vertybinius popierius, išleistus ir nupirktus euro zonos rezidentų.

NCB turi pateikti ketvirčio ir metines investicijas pagal tą pačią klasifikaciją pagal sektorius, išskiriant „ tiesiogines investicijas“, „investicijų portfelį“ ir „kitas investicijas“, kaip ir teikiant ketvirčio mokėjimų balanso srautus.

Pagal Gairių ECB/2004/15 2 straipsnio 6 dalies nuostatas ECB reikalavimai, taikomi NCB, dėl tarptautinių investicijų balanso duomenų, klasifikuojant euro zonos investicijų portfelio grynuosius įsipareigojimus pagal sektorius, yra tokie pat kaip ir dėl mokėjimų balanso srautų.

Investicijų portfelio turtas ir įsipareigojimai tarptautinių investicijų balanse sudaromi tik iš likučių duomenų.

Nuo 2008 m. kovo mėn. pabaigos NCB (ir, esant poreikiui, kitos kompetentingos nacionalinės statistikos valdžios institucijos) renka bent jau duomenis apie ketvirčio investicijų portfelio turto ir įsipareigojimų likučius pagal atskirus vertybinius popierius pagal vieną iš modelių, pateiktų VII priedo lentelėje.

---

III PRIEDAS

REIKALAUJAMOS DUOMENŲ KLASIFIKACIJOS

1 Lentelė

Nacionaliniai mėnesiniai įndėliai į euro zonos mokėjimų balansą (1)

| | Kreditas | Debetas | Grynosios pajamos |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Einamoji sąskaita |
| Prekės | extra | extra | extra |
| Paslaugos | extra | extra | extra |
| Pajamos | | | |
| Kompensacija darbuotojams | extra | extra | extra |
| Investicinės veiklos pajamos | | | |
| — | tiesioginių investicijų |

Kreditas

Debetas

Grynosios pajamos

I.   Einamoji sąskaita

Prekės

extra

extra

extra

Paslaugos

extra

extra

extra

Pajamos

Kompensacija darbuotojams

extra

extra

extra

Investicinės veiklos pajamos

—

tiesioginių investicijų

extra

extra

extra

| — | investicijų portfelio |
| --- | --- |

—

investicijų portfelio

extra

national

| — | kitų investicijų |
| --- | --- |

—

kitų investicijų

extra

extra

extra

Einamieji pervedimai

extra

extra

extra

| II. | Kapitalo sąskaita |
| --- | --- |

II.

extra

extra

extra

Grynasis turtas

Grynieji įsipareigojimai

Grynosios pajamos

III.   Finansinė sąskaita

Tiesioginės investicijos

extra

Užsienyje

extra

| — | Akcinis kapitalas |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Reinvesticijos

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

Atskaitingoje ekonomikoje

extra

| — | Akcinis kapitalas |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Reinvesticijos

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

Investicijų portfelis (2)

extra/intra

national

Nuosavybės vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

—

| ii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

ii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iii) | ne PFI |
| --- | --- |

iii)

ne PFI

extra/intra

national

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | Obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

Obligacijos ir vekseliai

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

—

| ii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

ii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iii) | ne PFI |
| --- | --- |

iii)

ne PFI

extra/intra

national

| — | Pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

—

| ii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

ii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iii) | ne PFI |
| --- | --- |

iii)

ne PFI

extra/intra

national

Išvestinės finansinės priemonės

national

Kitos investicijos

extra

extra

extra

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra

extra

Valdžios sektorius

extra

extra

Iš jo:

Grynieji pinigai ir indėliai

extra

PFI (išskyrus centrinius bankus))

extra

extra

| — | ilgalaikės |
| --- | --- |

—

ilgalaikės

extra

extra

| — | trumpalaikės |
| --- | --- |

—

trumpalaikės

extra

extra

Kiti sektoriai

extra

extra

Iš jų:

Grynieji pinigai ir indėliai

extra

Oficialiosios tarptautinės atsargos

extra

2 Lentelė

Ketvirtiniai nacionaliniai indėliai į euro zonos mokėjimų balansą (3)

| | Kreditas | Debetas | Grynosios pajamos |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Einamoji sąskaita |
| Prekės | extra | extra | extra |
| Paslaugos | extra | extra | extra |
| Pajamos | | | |
| Kompensacija darbuotojams | extra | extra | extra |
| Investicinės veiklos pajamos | | | |
| — | Tiesioginių investicijų |

Kreditas

Debetas

Grynosios pajamos

I.   Einamoji sąskaita

Prekės

extra

extra

extra

Paslaugos

extra

extra

extra

Pajamos

Kompensacija darbuotojams

extra

extra

extra

Investicinės veiklos pajamos

—

Tiesioginių investicijų

extra

extra

extra

| — | akcinio kapitalo pajamos |
| --- | --- |

—

akcinio kapitalo pajamos

extra

extra

extra

| — | skolos pajamos (palūkanos) |
| --- | --- |

—

skolos pajamos (palūkanos)

extra

extra

extra

| — | Investicijų portfelis |
| --- | --- |

—

Investicijų portfelis

extra

national

| — | akcinio kapitalo pajamos (dividendai) |
| --- | --- |

—

akcinio kapitalo pajamos (dividendai)

extra

national

| — | skolos pajamos (palūkanos) |
| --- | --- |

—

skolos pajamos (palūkanos)

extra

national

| — | obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

obligacijos ir vekseliai

extra

national

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra

national

| — | Kitos investicijos |
| --- | --- |

—

Kitos investicijos

extra

extra

extra

Einamieji pervedimai

extra

extra

extra

| II. | Kapitalo sąskaita |
| --- | --- |

II.

extra

extra

extra

Grynasis turtas

Grynieji įsipareigojimai

Grynosios pajamos

III.   Finansinė sąskaita

Tiesioginės investicijos

extra

Užsienyje

extra

| — | Akcinis kapitalas |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Reinvesticijos

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

Atskaitingoje ekonomikoje

extra

| — | Akcinis kapitalas |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Reinvesticijos

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

Investicijų portfelis (4)

extra/intra

national

Nuosavybės vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

—

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

extra/intra

—

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

extra/intra

national

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | Obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

Obligacijos ir vekseliai

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

national

| ii) | valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

valdžios sektorius

extra/intra

national

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

kiti sektoriai

extra/intra

national

| — | Pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

national

| ii) | valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

valdžios sektorius

extra/intra

national

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

kiti sektoriai

extra/intra

national

Išvestinės finansinės priemonės

national

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

national

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

national

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

national

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

national

Kitos investicijos

extra

extra

extra

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

extra

extra

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

extra

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

extra

extra

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

extra

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

Oficialiosios tarptautinės atsargos

extra

Piniginis auksas

extra

SST

extra

Atsargų pozicija Tarptautiniame valiutos fonde (TVF)

extra

Konvertuojamosios valiutos

extra

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | reguliuojančiose pinigų institucijose |
| --- | --- |

—

reguliuojančiose pinigų institucijose

extra

| — | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

—

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| — | vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

—

vertybiniai popieriai

extra

| — | nuosavybės vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

—

nuosavybės vertybiniai popieriai

extra

| — | obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

obligacijos ir vekseliai

extra

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra

| — | išvestinės finansinės priemonės |
| --- | --- |

—

išvestinės finansinės priemonės

extra

Kiti reikalavimai

extra

3 Lentelė

Eurosistemos mėnesio tarptautinės atsargos; euro zonos įsipareigojimai, susiję su atsargomis

I.   Oficialiosios atsargos ir kitas turtas užsienio valiutomis (apytiksle rinkos verte)

A   Oficialiosios atsargos

| 1) | Užsienio valiutų atsargos (konvertuojamosiomis užsienio valiutomis))






  a) | vertybiniai popieriai, iš jų:






  — | - emitento – euro zonos rezidento |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Užsienio valiutų atsargos (konvertuojamosiomis užsienio valiutomis))

a)

vertybiniai popieriai, iš jų:

—

- emitento – euro zonos rezidento

| b) | visi grynieji pinigai ir indėliai






  i) | kituose NCB, Tarptautinių atsiskaitymų banke (TAB) ir TVF |
| --- | --- | --- |

b)

visi grynieji pinigai ir indėliai

i)

kituose NCB, Tarptautinių atsiskaitymų banke (TAB) ir TVF

| ii) | bankuose, turinčiuose pagrindinę buveinę euro zonoje bei esančiuose užsienyje |
| --- | --- |

ii)

bankuose, turinčiuose pagrindinę buveinę euro zonoje bei esančiuose užsienyje

| iii) | bankuose, turinčiuose pagrindinę buveinę ir esančiuose ne euro zonoje |
| --- | --- |

iii)

bankuose, turinčiuose pagrindinę buveinę ir esančiuose ne euro zonoje

| 2) | Atsargų pozicija TVF |
| --- | --- |

2)

Atsargų pozicija TVF

| 3) | SST lėšos |
| --- | --- |

3)

SST lėšos

| 4) | Auksas (įskaitant aukso indėlius ir aukso apsikeitimo sandorius) |
| --- | --- |

4)

Auksas (įskaitant aukso indėlius ir aukso apsikeitimo sandorius)

| 5) | Kitos atsargos






  a) | išvestinės finansinės priemonės |
| --- | --- | --- |

5)

Kitos atsargos

a)

išvestinės finansinės priemonės

| b) | paskolos ne bankams ne rezidentams |
| --- | --- |

b)

paskolos ne bankams ne rezidentams

| c) | kitos |
| --- | --- |

c)

kitos

B   Kitas turtas užsienio valiutomis

| a) | vertybiniai popieriai, neįtraukti į oficialiąsias atsargas |
| --- | --- |

a)

vertybiniai popieriai, neįtraukti į oficialiąsias atsargas

| b) | indėliai, neįtraukti į oficialiąsias atsargas |
| --- | --- |

b)

indėliai, neįtraukti į oficialiąsias atsargas

| c) | paskolos, neįtrauktos į oficialiąsias atsargas |
| --- | --- |

c)

paskolos, neįtrauktos į oficialiąsias atsargas

| d) | išvestinės finansinės priemonės, neįtrauktos į oficialiąsias atsargas |
| --- | --- |

d)

išvestinės finansinės priemonės, neįtrauktos į oficialiąsias atsargas

| e) | auksas, neįtrauktas į oficialiąsias atsargas |
| --- | --- |

e)

auksas, neįtrauktas į oficialiąsias atsargas

| f) | kitas |
| --- | --- |

f)

kitas

II.   Turtą užsienio valiutomis įtakosiantys iš anksto nustatytieji trumpalaikiai grynieji srautai (nominaliąja verte)

| | Pagal terminą (jei tinka, pagal likutinį terminą) |
| --- | --- |
| | Iš viso | Iki 1 mėn. | Nuo 1 iki 3 mėn. | Nuo 3 mėn. iki 1 metų |
| 1   Paskolos, vertybiniai popieriai ir indėliai užsienio valiutomis |
| — | Išplaukos (-) |

Pagal terminą (jei tinka, pagal likutinį terminą)

Iš viso

Iki 1 mėn.

Nuo 1 iki 3 mėn.

Nuo 3 mėn. iki 1 metų

1   Paskolos, vertybiniai popieriai ir indėliai užsienio valiutomis

—

Išplaukos (-)

Pagrindinė suma

Palūkanos

| — | Įplaukos (+) |
| --- | --- |

—

Įplaukos (+)

Pagrindinė suma

Palūkanos

2   Išankstinių ir ateities sandorių (įskaitant valiutos apsikeitimo sandorių antrąją operaciją), sudarytų užsienio valiutomis šalies valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos

| a) | Trumposios pozicijos (-) |
| --- | --- |

a)

Trumposios pozicijos (-)

| b) | Ilgosios pozicijos (+) |
| --- | --- |

b)

Ilgosios pozicijos (+)

3   Kiti (nurodyti)

| — | Išplaukos, susijusios su atpirkimo sandoriais (-) |
| --- | --- |

—

Išplaukos, susijusios su atpirkimo sandoriais (-)

| — | Įplaukos, susijusios su atvirkštiniais atpirkimo sandoriais (+) |
| --- | --- |

—

Įplaukos, susijusios su atvirkštiniais atpirkimo sandoriais (+)

| — | Prekybos kreditas (-) |
| --- | --- |

—

Prekybos kreditas (-)

| — | Prekybos kreditas (+) |
| --- | --- |

—

Prekybos kreditas (+)

| — | Kitos mokėtinos sumos (-) |
| --- | --- |

—

Kitos mokėtinos sumos (-)

| — | Kitos gautinos sumos (+) |
| --- | --- |

—

Kitos gautinos sumos (+)

III.   Turtą užsienio valiutomis įtakosiantys sąlyginiai trumpalaikiai grynieji srautai (nominaliąja verte)

| | Pagal terminą (jei tinka, pagal likutinį terminą) |
| --- | --- |
| | Iš viso | Iki 1 mėn. | Nuo 1 iki 3 mėn. | Nuo 3 mėn. iki 1 metų |
| 1.   Sąlyginiai įsipareigojimai užsienio valiutomis |
| a) | užstatu apdraustos garantijos skoloms, grąžintinoms per 1 metus |

Pagal terminą (jei tinka, pagal likutinį terminą)

Iš viso

Iki 1 mėn.

Nuo 1 iki 3 mėn.

Nuo 3 mėn. iki 1 metų

Sąlyginiai įsipareigojimai užsienio valiutomis

a)

užstatu apdraustos garantijos skoloms, grąžintinoms per 1 metus

| b) | kiti sąlyginiai įsipareigojimai |
| --- | --- |

b)

kiti sąlyginiai įsipareigojimai

| 2. | Vertybiniai popieriai užsienio valiutomis, išleisti su pasirinkimo galimybėmis (obligacijos su teise parduoti) |
| --- | --- |

2.

Vertybiniai popieriai užsienio valiutomis, išleisti su pasirinkimo galimybėmis (obligacijos su teise parduoti)

Nepanaudotos besąlyginės kredito linijos, suteiktos šių institucijų:

| a) | kitų nacionalinių reguliuojančių pinigų institucijų, TAB, TVF ir kitų tarptautinių organizacijų |
| --- | --- |

a)

kitų nacionalinių reguliuojančių pinigų institucijų, TAB, TVF ir kitų tarptautinių organizacijų

| — | kitų nacionalinių reguliuojančių pinigų institucijų (+) |
| --- | --- |

—

kitų nacionalinių reguliuojančių pinigų institucijų (+)

| — | TAB (+) |
| --- | --- |

—

TAB (+)

| — | TVF (+) |
| --- | --- |

—

TVF (+)

| b) | bankų ir kitų finansinių institucijų, turinčių pagrindinę buveinę atskaitingoje šalyje (+) |
| --- | --- |

b)

bankų ir kitų finansinių institucijų, turinčių pagrindinę buveinę atskaitingoje šalyje (+)

| c) | bankų ir kitų finansinių institucijų, turinčių pagrindinę buveinę ne atskaitingoje šalyje (+) |
| --- | --- |

c)

bankų ir kitų finansinių institucijų, turinčių pagrindinę buveinę ne atskaitingoje šalyje (+)

Nepanaudotos besąlyginės kredito linijos, suteiktos šioms institucijoms:

| a) | kitoms nacionalinėms reguliuojančioms pinigų institucijoms, TAB, TVF ir kitoms tarptautinėms organizacijoms |
| --- | --- |

a)

kitoms nacionalinėms reguliuojančioms pinigų institucijoms, TAB, TVF ir kitoms tarptautinėms organizacijoms

| — | kitoms nacionalinėms reguliuojančioms pinigų institucijoms (-) |
| --- | --- |

—

kitoms nacionalinėms reguliuojančioms pinigų institucijoms (-)

| — | TAB(-) |
| --- | --- |

—

TAB(-)

| — | TVF (-) |
| --- | --- |

—

TVF (-)

| b) | bankams ir kitoms finansų institucijoms, turinčioms pagrindinę buveinę atskaitingoje šalyje (-) |
| --- | --- |

b)

bankams ir kitoms finansų institucijoms, turinčioms pagrindinę buveinę atskaitingoje šalyje (-)

| c) | bankams ir kitoms finansų institucijoms, turinčioms pagrindinę buveinę ne atskaitingoje šalyje (-) |
| --- | --- |

c)

bankams ir kitoms finansų institucijoms, turinčioms pagrindinę buveinę ne atskaitingoje šalyje (-)

Pasirinkimo sandorių, sudarytų užsienio valiutomis šalies valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos

| a) | Trumposios pozicijos |
| --- | --- |

a)

Trumposios pozicijos

| i) | Įsigytos teisės parduoti |
| --- | --- |

i)

Įsigytos teisės parduoti

| ii) | Prisiimtos prievolės parduoti |
| --- | --- |

ii)

Prisiimtos prievolės parduoti

| b) | Ilgosios pozicijos |
| --- | --- |

b)

Ilgosios pozicijos

| i) | Įsigytos teisės parduoti |
| --- | --- |

i)

Įsigytos teisės parduoti

| ii) | Prisiimtos prievolės parduoti |
| --- | --- |

ii)

Prisiimtos prievolės parduoti

PRO MEMORIA: „pelningi pasirinkimo sandoriai“

| 1) | Einamaisiais valiutų keitimo santykiais |
| --- | --- |

1)

Einamaisiais valiutų keitimo santykiais

| a) | trumpoji pozicija |
| --- | --- |

a)

trumpoji pozicija

| b) | ilgoji pozicija |
| --- | --- |

b)

ilgoji pozicija

| 2) | + 5 % (5 % atpigimas) |
| --- | --- |

2)

- 5 % (5 % atpigimas)

| a) | trumpoji pozicija |
| --- | --- |

a)

trumpoji pozicija

| b) | ilgoji pozicija |
| --- | --- |

b)

ilgoji pozicija

| 3) | – 5 % (5 % pabrangimas) |
| --- | --- |

3)

– 5 % (5 % pabrangimas)

| a) | trumpoji pozicija |
| --- | --- |

a)

trumpoji pozicija

| b) | ilgoji pozicija |
| --- | --- |

b)

ilgoji pozicija

| 4) | + 10 % (10 % atpigimas) |
| --- | --- |

4)

- 10 % (10 % atpigimas)

| a) | trumpoji pozicija |
| --- | --- |

a)

trumpoji pozicija

| b) | ilgoji pozicija |
| --- | --- |

b)

ilgoji pozicija

| 5) | – 10 % (10 % pabrangimas) |
| --- | --- |

5)

– 10 % (10 % pabrangimas)

| a) | trumpoji pozicija |
| --- | --- |

a)

trumpoji pozicija

| b) | ilgoji pozicija |
| --- | --- |

b)

ilgoji pozicija

| 6) | Kita (nurodyti) |
| --- | --- |

6)

Kita (nurodyti)

| a) | trumpoji pozicija |
| --- | --- |

a)

trumpoji pozicija

| b) | ilgoji pozicija |
| --- | --- |

b)

ilgoji pozicija

IV.   Pastabų straipsniai

| 1. | Pateikiami įprastu dažnumu ir laiku:






  a) | trumpalaikiai įsiskolinimai šalies valiuta, kurie indeksuojami pagal valiutų keitimo santykį |
| --- | --- | --- |

1.

Pateikiami įprastu dažnumu ir laiku:

a)

trumpalaikiai įsiskolinimai šalies valiuta, kurie indeksuojami pagal valiutų keitimo santykį

| b) | finansinės priemonės, išreikštos užsienio valiutomis, už kurias atsiskaitoma kitais būdais (pvz., šalies valiuta)






  — | išankstiniai sandoriai, kurių pagrindinė suma neperduodama:






  i) | trumposios pozicijos, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

finansinės priemonės, išreikštos užsienio valiutomis, už kurias atsiskaitoma kitais būdais (pvz., šalies valiuta)

—

išankstiniai sandoriai, kurių pagrindinė suma neperduodama:

i)

trumposios pozicijos,

| ii) | ilgosios pozicijos, |
| --- | --- |

ii)

ilgosios pozicijos,

| — | kitos priemonės; |
| --- | --- |

—

kitos priemonės;

| c) | įkeistas turtas:






  — | įtrauktas į oficialiąsias atsargas, |
| --- | --- | --- |

c)

įkeistas turtas:

—

įtrauktas į oficialiąsias atsargas,

| — | įtrauktas į kitą turtą užsienio valiutomis; |
| --- | --- |

—

įtrauktas į kitą turtą užsienio valiutomis;

| d) | paskolinti ir atpirkimo sandoriais užstatyti vertybiniai popieriai:






  — | paskolinti arba suteikti kaip užstatas ir įtraukti į I dalį, |
| --- | --- | --- |

d)

paskolinti ir atpirkimo sandoriais užstatyti vertybiniai popieriai:

—

paskolinti arba suteikti kaip užstatas ir įtraukti į I dalį,

| — | paskolinti arba suteikti kaip užstatas, bet neįtraukti į I dalį, |
| --- | --- |

—

paskolinti arba suteikti kaip užstatas, bet neįtraukti į I dalį,

| — | pasiskolinti arba įsigyti kaip užstatas ir įtraukti į I dalį, |
| --- | --- |

—

pasiskolinti arba įsigyti kaip užstatas ir įtraukti į I dalį,

| — | pasiskolinti arba įsigyti kaip užstatas bet neįtraukti į I dalį; |
| --- | --- |

—

pasiskolinti arba įsigyti kaip užstatas bet neįtraukti į I dalį;

| e) | išvestinių finansinių priemonių turtas (grynasis, įvertintas rinkos kaina):






  — | išankstiniai sandoriai, |
| --- | --- | --- |

e)

išvestinių finansinių priemonių turtas (grynasis, įvertintas rinkos kaina):

—

išankstiniai sandoriai,

| — | ateities sandoriai, |
| --- | --- |

—

ateities sandoriai,

| — | apsikeitimo sandoriai, |
| --- | --- |

—

apsikeitimo sandoriai,

| — | pasirinkimo sandoriai, |
| --- | --- |

—

pasirinkimo sandoriai,

| — | kiti; |
| --- | --- |

—

kiti;

| f) | ilgesnio nei vieneri metai likutinio termino išvestinės priemonės (išankstiniai, ateities ar pasirinkimo sandoriai) su privalomosiomis garantinėmis įmokomis:






  — | išankstinių ir ateities sandorių (įskaitant valiutos apsikeitimo sandorių antrąją operaciją), sudarytų užsienio valiutomis šalies valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos:






  i) | trumposios pozicijos, |
| --- | --- | --- | --- |

f)

ilgesnio nei vieneri metai likutinio termino išvestinės priemonės (išankstiniai, ateities ar pasirinkimo sandoriai) su privalomosiomis garantinėmis įmokomis:

—

išankstinių ir ateities sandorių (įskaitant valiutos apsikeitimo sandorių antrąją operaciją), sudarytų užsienio valiutomis šalies valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos:

i)

trumposios pozicijos,

| ii) | ilgosios pozicijos, |
| --- | --- |

ii)

ilgosios pozicijos,

| — | pasirinkimo sandorių, sudarytų užsienio valiutomis šalies valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos:






  i) | trumposios pozicijos:






  — | įsigytos teisės parduoti, |
| --- | --- | --- | --- |

—

pasirinkimo sandorių, sudarytų užsienio valiutomis šalies valiutos atžvilgiu, agreguotos trumposios ir ilgosios pozicijos:

i)

trumposios pozicijos:

—

įsigytos teisės parduoti,

| — | prisiimtos prievolės parduoti; |
| --- | --- |

—

prisiimtos prievolės parduoti;

| ii) | ilgosios pozicijos:






  — | įsigytos teisės parduoti, |
| --- | --- | --- |

ii)

ilgosios pozicijos:

—

įsigytos teisės parduoti,

| — | prisiimtos prievolės parduoti; |
| --- | --- |

—

prisiimtos prievolės parduoti;

| 2. | Pateikiami rečiau (pvz., vieną kartą per metus):






  a) | atsargų sudėtis (pagal valiutų grupes):






  — | valiutos, esančios SST krepšelyje, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Pateikiami rečiau (pvz., vieną kartą per metus):

a)

atsargų sudėtis (pagal valiutų grupes):

—

valiutos, esančios SST krepšelyje,

| — | valiutos, nesančios SST krepšelyje. |
| --- | --- |

—

valiutos, nesančios SST krepšelyje.

4 Lentelė

Ketvirtiniai nacionaliniai indėliai į tarptautinį euro zonos investicijų balansą (5)

| | Turtas | Įsipareigojimai | Grynosios pajamos |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiesioginės investicijos |

Turtas

Įsipareigojimai

Grynosios pajamos

I.

extra

Užsienyje

extra

| — | Akcinis kapitalas ir reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas ir reinvesticijos

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

Atskaitingoje ekonomikoje

extra

| — | Akcinis kapitalas ir Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas ir Reinvesticijos

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

II.   Investicijų portfelis (6)

Nuosavybės vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

—

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

extra/intra

—

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

extra/intra

national

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | Obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

Obligacijos ir vekseliai

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

national

| ii) | valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

valdžios sektorius

extra/intra

national

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

kiti sektoriai

extra/intra

national

| — | Pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

national

| ii) | valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

valdžios sektorius

extra/intra

national

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

kiti sektoriai

extra/intra

national

| III. | Išvestinės finansinės priemonės |
| --- | --- |

III.

extra

extra

extra

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra

extra

extra

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

extra

extra

extra

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

extra

extra

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

extra

extra

extra

| IV. | Kitos investicijos |
| --- | --- |

IV.

extra

extra

extra

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra

extra

| — | paskolos/gryinieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/gryinieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

extra

extra

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

extra

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

extra

extra

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

extra

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| V. | Oficialiosios tarptautinės atsargos |
| --- | --- |

V.

extra

Piniginis auksas

extra

SST

extra

Atsargų pozicija TVF

extra

Konvertuojamosios valiutos

extra

| — | Grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

Grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | reguliuojančiose pinigų institucijose |
| --- | --- |

—

reguliuojančiose pinigų institucijose

extra

| — | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

—

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| — | Vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

—

Vertybiniai popieriai

extra

| — | nuosavybės vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

—

nuosavybės vertybiniai popieriai

extra

| — | obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

obligacijos ir vekseliai

extra

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra

| — | Išvestinės finansinės priemonės |
| --- | --- |

—

Išvestinės finansinės priemonės

extra

Kiti reikalavimai

extra

5 Lentelė

Metiniai nacionaliniai indėliai į tarptautinį euro zonos investicijų balansą (7)

| | Turtas | Įsipareigojimai | Grynosios pajamos |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiesioginės investicijos |

Turtas

Įsipareigojimai

Grynosios pajamos

I.

extra

Užsienyje

extra

| — | Akcinis kapitalas ir Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas ir Reinvesticijos

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

Iš jų:

Akcinis kapitalas užsienyje listinguojamose bendrovėse (rinkos verte)

extra

Akcinis kapitalas užsienyje nelistinguojamose bendrovėse (balanso verte)

extra

Memorandumo straipsnis:

Akcinis kapitalas užsienyje listinguojamose bendrovėse (balanso verte)

extra

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

Atskaitingoje ekonomikoje

extra

| — | Akcinis kapitalas ir reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas ir reinvesticijos

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

Iš jų:

Akcinis kapitalas euro zonoje listinguojamose bendrovėse (rinkos verte)

extra

Akcinis kapitalas euro zonoje nelistinguojamose bendrovėse (balanso verte))

extra

Memorandumo straipsnis:

Akcinis kapitalas euro zonoje listinguojamose bendrovėse (balanso verte)

extra

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

extra

| i) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

i)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| ii) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

ii)

kiti sektoriai

extra

II.   Investicijų portfelis (8)

Nuosavybės vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

—

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

extra/intra

—

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

extra/intra

national

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | Obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

Obligacijos ir vekseliai

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

national

| ii) | valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

valdžios sektorius

extra/intra

national

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

kiti sektoriai

extra/intra

national

| — | Pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

| i) | reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

reguliuojančios pinigų institucijos

extra/intra

national

| ii) | valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

valdžios sektorius

extra/intra

national

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra/intra

national

| iv) | kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

kiti sektoriai

extra/intra

national

| III. | Išvestinės finansinės priemonės |
| --- | --- |

III.

extra

extra

extra

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra

extra

extra

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

extra

extra

extra

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

extra

extra

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

extra

extra

extra

| IV. | Kitos investicijos |
| --- | --- |

IV.

extra

extra

extra

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

extra

extra

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

extra

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

extra

extra

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

extra

extra

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

extra

extra

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

extra

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

extra

extra

| V. | Oficialiosios tarptautinės atsargos |
| --- | --- |

V.

extra

Piniginis auksas

extra

SST

extra

Atsargų pozicija TVF

extra

Konvertuojamosios valiutos

extra

| — | Grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

Grynieji pinigai ir indėliai

extra

| — | reguliuojančiose pinigų institucijose |
| --- | --- |

—

reguliuojančiose pinigų institucijose

extra

| — | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

—

PFI (išskyrus centrinius bankus)

extra

| — | Vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

—

Vertybiniai popieriai

extra

| — | nuosavybės vertybiniai popieriai |
| --- | --- |

—

nuosavybės vertybiniai popieriai

extra

| — | obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

obligacijos ir vekseliai

extra

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra

| — | išvestinės finansinės priemonės |
| --- | --- |

—

išvestinės finansinės priemonės

extra

Kiti reikalavimai

extra

6 Lentelė

Skolos vertybinių popierių statistika tarptautiniam euro, kaip investicijų valiutos, vaidmeniui analizuoti (9)

| urasE | Sandoriai per pirmus/paskutinius šešis metų mėnesius |
| --- | --- |
| | Turtas | Įsipareigojimai |
| Skolos vertybiniai popieriai | extra/intra | national |
| — | vekseliai ir obligacijos |

urasE

Sandoriai per pirmus/paskutinius šešis metų mėnesius

Turtas

Įsipareigojimai

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

—

vekseliai ir obligacijos

extra/intra

national

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

Pozicijos birželio pabaigoje/gruodžio pabaigoje

Turtas

Įsipareigojimai

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | vekseliai ir obligacijos |
| --- | --- |

—

vekseliai ir obligacijos

extra/intra

national

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

JAV doleris

Sandoriai per pirmus/paskutinius šešis metų mėnesius

Turtas

Įsipareigojimai

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | vekseliai ir obligacijos |
| --- | --- |

—

vekseliai ir obligacijos

extra/intra

national

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

Pozicijos birželio pabaigoje/gruodžio pabaigoje

Turtas

Įsipareigojimai

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | vekseliai ir obligacijos |
| --- | --- |

—

vekseliai ir obligacijos

extra/intra

national

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

Kitos valiutos

Sandoriai per pirmus/paskutinius šešis metų mėnesius

Turtas

Įsipareigojimai

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | vekseliai ir obligacijos |
| --- | --- |

—

vekseliai ir obligacijos

extra/intra

national

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

Pozicijos birželio pabaigoje/gruodžio pabaigoje

Turtas

Įsipareigojimai

Skolos vertybiniai popieriai

extra/intra

national

| — | vekseliai ir obligacijos |
| --- | --- |

—

vekseliai ir obligacijos

extra/intra

national

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

extra/intra

national

7 lentelė

Ketvirtinių nacionalinių indėlių į euro zonos mokėjimų balansą geografinis suskirstymas (10)

| | Kreditas | Debetas | Grynosios pajamos |
| --- | --- | --- | --- |
| i.   Einamoji sąskaita |
| Prekės | Step 3 | Step 3 | Step 3 |
| Paslaugos | Step 3 | Step 3 | Step 3 |
| Pajamos | | | |
| Kompensacija darbuotojams | Step 3 | Step 3 | Step 3 |
| Investicinės veiklos pajamos | | | |
| — | tiesioginių investicijų |

Kreditas

Debetas

Grynosios pajamos

i.   Einamoji sąskaita

Prekės

Step 3

Step 3

Step 3

Paslaugos

Step 3

Step 3

Step 3

Pajamos

Kompensacija darbuotojams

Step 3

Step 3

Step 3

Investicinės veiklos pajamos

—

tiesioginių investicijų

Step 3

Step 3

Step 3

| — | investicijų portfelis |
| --- | --- |

—

investicijų portfelis

Step 3

| — | kitos investicijos |
| --- | --- |

—

kitos investicijos

Step 3

Step 3

Step 3

Einamieji pervedimai

Step 3

Step 3

Step 3

| ii. | Kapitalo sąskaita |
| --- | --- |

ii.

Step 3

Step 3

Step 3

Grynasis turtas

Grynieji įsipareigojimai

Grynosios pajamos

iii.   Finansinė sąskaita

Tiesioginės investicijos

Step 3

Užsienyje

Step 3

| — | Akcinis kapitalas |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas

Step 3

| — | Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Reinvesticijos

Step 3

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

Step 3

Atskaitingoje ekonomikoje

Step 3

| — | Akcinis kapitalas |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas

Step 3

| — | Reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Reinvesticijos

Step 3

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

Step 3

| — | Investicijų portfelis |
| --- | --- |

—

Step 3

Akcinis kapitalas

Step 3

Skolos vertybiniai popieriai

Step 3

| — | obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

obligacijos ir vekseliai

Step 3

| — | pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos priemonės

Step 3

Išvestinės finansinės priemonės

Kitos investicijos

Step 3

Step 3

Step 3

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

Step 3

Step 3

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

Step 3

Step 3

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

Step 3

Step 3

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

Step 3

Step 3

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

Step 3

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

Step 3

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

Step 3

Step 3

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

Step 3

Step 3

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

Step 3

Step 3

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

Step 3

Step 3

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

Step 3

Step 3

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

Step 3

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

Step 3

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

Step 3

Step 3

Oficialiosios tarptautinės atsargos

8 lentelė

Metinių nacionalinių indėlių į tarptautinį euro zonos investicijų balansą geografinis suskirstymas (11)

| | Turtas | Įsipareigojimai | Grynosios pajamos |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tiesioginės investicijos |
| Užsienyje | Step 3 | | |
| — | Akcinis kapitalas ir reinvesticijos |

Turtas

Įsipareigojimai

Grynosios pajamos

I.   Tiesioginės investicijos

Užsienyje

Step 3

—

Akcinis kapitalas ir reinvesticijos

Step 3

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

Step 3

Atskaitingoje ekonomikoje

Step 3

| — | Akcinis kapitalas ir reinvesticijos |
| --- | --- |

—

Akcinis kapitalas ir reinvesticijos

Step 3

| — | Kitas kapitalas |
| --- | --- |

—

Kitas kapitalas

Step 3

II.   Investicijų portfelis

Nuosavybės vertybiniai popieriai

Step 3

Skolos vertybiniai popieriai

Step 3

| — | Obligacijos ir vekseliai |
| --- | --- |

—

Obligacijos ir vekseliai

Step 3

| — | Pinigų rinkos priemonės |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos priemonės

Step 3

| III. | Išvestinės finansinės priemonės |
| --- | --- |

III.

| IV. | Kitos investicijos |
| --- | --- |

IV.

Step 3

Step 3

Step 3

| i) | Reguliuojančios pinigų institucijos |
| --- | --- |

i)

Reguliuojančios pinigų institucijos

Step 3

Step 3

| ii) | Valdžios sektorius |
| --- | --- |

ii)

Valdžios sektorius

Step 3

Step 3

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

Step 3

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

Step 3

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

Step 3

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

Step 3

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

Step 3

Step 3

| iii) | PFI (išskyrus centrinius bankus) |
| --- | --- |

iii)

PFI (išskyrus centrinius bankus)

Step 3

Step 3

| iv) | Kiti sektoriai |
| --- | --- |

iv)

Kiti sektoriai

Step 3

Step 3

| — | prekybos kreditai |
| --- | --- |

—

prekybos kreditai

Step 3

| — | paskolos/grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

paskolos/grynieji pinigai ir indėliai

Step 3

| — | paskolos |
| --- | --- |

—

paskolos

Step 3

| — | grynieji pinigai ir indėliai |
| --- | --- |

—

grynieji pinigai ir indėliai

Step 3

| — | kitas turtas/įsipareigojimai |
| --- | --- |

—

kitas turtas/įsipareigojimai

Step 3

| V. | Oficialiosios tarptautinės atsargos |
| --- | --- |

V.

9 Lentelė

ECB ketvirčio mokėjimų balanso srautų ir metų tarptautinių investicijų balanso duomenų geografinis suskirstymas

| — | Danija |
| --- | --- |

—

Danija

| — | Švedija |
| --- | --- |

—

Švedija

| — | Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Jungtinė Karalystė

| — | ES institucijos (12) |
| --- | --- |

—

ES institucijos (12)

| — | Kitos ES valstybės narės (t. y. Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Malta, Slovakija, Slovėnija ir Vengrija) (13) |
| --- | --- |

—

Kitos ES valstybės narės (t. y. Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Malta, Slovakija, Slovėnija ir Vengrija) (13)

| — | Šveicarija |
| --- | --- |

—

Šveicarija

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Jungtinės Amerikos Valstijos |
| --- | --- |

—

Jungtinės Amerikos Valstijos

| — | Japonija |
| --- | --- |

—

Japonija

| — | Ypatingai palankų mokesčių režimą numatantys centrai (14) |
| --- | --- |

—

Ypatingai palankų mokesčių režimą numatantys centrai (14)

| — | Tarptautinės organizacijos, išskyrus ES institucijas (15) |
| --- | --- |

—

Tarptautinės organizacijos, išskyrus ES institucijas (15)

| — | Likusioji dalis (16) |
| --- | --- |

—

Likusioji dalis (16)

10 Lentelė

Teritorijos, sudarančios euro zonos valstybių narių dalį ar šalys, susijusios su euro zonos valstybėmis narėmis

Teritorijos, sudarančios euro zonos dalį:

| — | Helgolandas (Vokietija), |
| --- | --- |

—

Helgolandas (Vokietija),

| — | Kanarų salos, Seuta ir Melilija (Ispanija), |
| --- | --- |

—

Kanarų salos, Seuta ir Melilija (Ispanija),

| — | Monakas, Gviana, Gvadelupa, Martinika, Reunionas, Sen Pjero sala ir Mikelonas, Majotas (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

Monakas, Gviana, Gvadelupa, Martinika, Reunionas, Sen Pjero sala ir Mikelonas, Majotas (Prancūzija),

| — | Madeira, Azorai (Portugalija), |
| --- | --- |

—

Madeira, Azorai (Portugalija),

| — | Alandų salos (Suomija). |
| --- | --- |

—

Alandų salos (Suomija).

Teritorijos, susijusios su euro zonos valstybėmis narėmis, kurias reikia įtraukti į kategoriją „kitos šalys“:

| — | Büsingen teritorija (ne Vokietija), |
| --- | --- |

—

Büsingen teritorija (ne Vokietija),

| — | Andora (nei Ispanija, nei Prancūzija), |
| --- | --- |

—

Andora (nei Ispanija, nei Prancūzija),

| — | Nyderlandų Antilai ir Aruba (ne Nyderlandai), |
| --- | --- |

—

Nyderlandų Antilai ir Aruba (ne Nyderlandai),

| — | Prancūzų Polinezija, Naujoji Kaledonija ir Valis ir Futuna salos (ne Prancūzija), |
| --- | --- |

—

Prancūzų Polinezija, Naujoji Kaledonija ir Valis ir Futuna salos (ne Prancūzija),

| — | San Marinas ir Vatikano miestas (ne Italija). |
| --- | --- |

—

San Marinas ir Vatikano miestas (ne Italija).

11 lentelė

ECB ketvirčio mokėjimų balanso srautų ir metų tarptautinių investicijų balanso duomenų geografinės klasifikacijos ypatingai palankų mokesčių režimą numatančių finansinių centrų sąrašas

| ISO kodai | Eurostat + EBPO
  Ypatingai palankų mokesčių režimą numatantys finansiniai centrai |
| --- | --- |
| AD | Andora |
| AG | Antigva ir Barbuda |
| AI | Angila |
| AN | Nyderlandų Antilai |
| BB | Barbadosas |
| BH | Bahreinas |
| BM | Bermudai |
| BS | Bahamos |
| BZ | Belizas |
| CK | Kuko salos |
| DM | Dominika |
| GD | Grenada |
| GG | Gernsis |
| GI | Gibraltaras |
| HK | Honkongas |
| IM | Meno sala |
| JE | Džersis |
| JM | Jamaika |
| KN | Sent Kitsas ir Nevis |
| KY | Kaimanų salos |
| LB | Libanas |
| LC | Sent Lusija |
| LI | Lichtenšteinas |
| LR | Liberija |
| MH | Maršalo salos |
| MS | Montseratas |
| MV | Maldyvai |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PH | Filipinai |
| SG | Singapūras |
| TC | Turks ir Caicos salos |
| VC | Sent Vinsentas ir Grenadinai |
| VG | Britų Virdžinijos salos |
| VI | JAV Virdžinijos salos |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |

ISO kodai

Eurostat + EBPO

Ypatingai palankų mokesčių režimą numatantys finansiniai centrai

AD

Andora

AG

Antigva ir Barbuda

AI

Angila

AN

Nyderlandų Antilai

BB

Barbadosas

BH

Bahreinas

BM

Bermudai

BS

Bahamos

BZ

Belizas

CK

Kuko salos

DM

Dominika

GD

Grenada

GG

Gernsis

GI

Gibraltaras

HK

Honkongas

IM

Meno sala

JE

Džersis

JM

Jamaika

KN

Sent Kitsas ir Nevis

KY

Kaimanų salos

LB

Libanas

LC

Sent Lusija

LI

Lichtenšteinas

LR

Liberija

MH

Maršalo salos

MS

Montseratas

MV

Maldyvai

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PH

Filipinai

SG

Singapūras

TC

Turks ir Caicos salos

VC

Sent Vinsentas ir Grenadinai

VG

Britų Virdžinijos salos

VI

JAV Virdžinijos salos

VU

Vanuatu

WS

Samoa

12 Lentelė

ECB ketvirčio mokėjimų balanso srautų ir metų tarptautinių investicijų balanso duomenų geografinės klasifikacijos tarptautinių organizacijų sąrašas (17)

1.   Europos Sąjungos institucijos

1.1.   Pagrindinės Europos Sąjungos institucijos, įstaigos ir struktūros (išskyrus ECB)

EIB (Europos investicijų bankas)

EC (Europos Komisija, EK)

EDF (Europos plėtros fondas, EPF)

EIF (Europos investicijų fondas)

1.2.   Kitos Europos Sąjungos institucijos, įstaigos ir struktūros, išlaikomos iš bendro biudžeto

Europos Parlamentas

Europos Sąjungos Taryba

Teisingumo Teismas

Audito Rūmai

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

Regionų komitetas

Kitos Europos Sąjungos institucijos, įstaigos ir struktūros

2.   Tarptautinės organizacijos

2.1.   Tarptautinės pinigų organizacijos

IMF (Tarptautinis valiutos fondas, TVF)

BIS (Tarptautinių atsiskaitymų bankas, TAB)

2.2.   Tarptautinės ne pinigų organizacijos

2.2.1.   Pagrindinės Jungtinių Tautų organizacijos

WTO (Pasaulinė prekybos organizacija, PPO)

IBRD (Tarptautinis rekonstrukcijos ir plėtros bankas, TRPB)

IDA (Tarptautinė plėtros asociacija, TPA)

2.2.2.   Kitos Jungtinių Tautų organizacijos

UNESCO (Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija)

FAO (Maisto ir žemės ūkio organizacija)

WHO (Pasaulinė sveikatos apsaugos organizacija, PSAO)

IFAD (Tarptautinis žemės ūkio plėtros fondas)

IFC (Tarptautinė finansų korporacija)

MIGA (Daugiašalių investicijų garantavimo agentūra)

UNICEF (Jungtinių Tautų Vaikų fondas)

UNHCR (Jungtinių Tautų Pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras)

UNRWA (Jungtinių Tautų Paramos bei darbų agentūra Palestinai)

IAEA (Tarptautinė atominės energijos agentūra, TAEA)

ILO (Tarptautinė darbo organizacija)

ITU (Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga)

2.2.3.   Kitos svarbesnės tarptautinės organizacijos, įstaigos ir struktūros (išskyrus ECB)

OECD (Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, EBPO)

IADB (Amerikos plėtros bankas)

AfDB (Afrikos plėtros bankas)

AsDB (Azijos plėtros bankas)

EBRD (Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas)

IIC (Amerikos investicijų korporacija)

NIB (Šiaurės Europos investicijų bankas)

IBEC (Tarptautinis ekonominio bendradarbiavimo bankas)

IIB (Tarptautinis investicijų bankas)

CDB (Karibų plėtros bankas)

AMF (Arabų valiutos fondas)

BADEA (Arabų bankas ekonomikos plėtrai Afrikoje)

CASDB (Centrinės Afrikos valstybių plėtros bankas)

Afrikos plėtros fondas

Azijos plėtros fondas

Specialus vieningas plėtros fondas (Fonds spécial unifié de développement)

CABEI (Centrinės Amerikos ekonominės integracijos bankas)

ADC (Andų plėtros korporacija)

2.2.4.   Kitos tarptautinės organizacijos

NATO (Šiaurės Atlanto Sutarties organizacija)

Europos Taryba

ICRC (Tarptautinis Raudonojo kryžiaus komitetas)

ESA (Europos erdvės agentūra)

EPO (Europos patentų agentūra)

EUROCONTROL (Europos oro navigacijos saugumo organizacija)

EUTELSAT (Europos palydovinio ryšio organizacija)

INTELSAT (Tarptautinė palydovinio ryšio organizacija)

EBU/UER (Europos radijo ir televizijos transliacijos sąjunga)

EUMETSAT (Europos meorologinių palydovų panaudojimo organizacija)

ESO (Europos pietų observatorija)

ECMWF (Europos vidutinės trukmės orų prognozės centras)

EMBL (Europos molekulinės biologijos laboratorija)

CERN (Europos branduolinių tyrimų organizacija)

IOM (Tarptautinė migracijos organizacija)

13 lentelė

Reikalavimų ir terminų santrauka

| Straipsnis | Pirmasis ataskaitinis laikotarpis (-iai) | Pirmasis perdavimas/terminas | Atitinkama (-os) gairių nuostata (-os) |
| --- | --- | --- | --- |
| Geografinis suskirstymas (išskyrus kitas investicijų priemones) | | | 2(4) str., IV priedo 2 skirsnis |
| Ketvirčio MB | 2003 I–2004 I ketv. | 2004 birželio pabaiga | III priedas, 7 lentelė |
| Metinis TIB. | 2002 ir 2003 | 2004 rugsėjo pabaiga | III priedas, 8 lentelė |
| Kitų investicijų priemonių gegografinis suskirstymas | | | 2(4) str., IV priedo 2 skirsnis |
| Ketvirčio MB. | 2004 I–2005 II ketv. | 2005 rugsėjo pabaiga | III priedas, 7 lentelė |
| Metinis TIB. | 2003 ir 2004 | 2005 rugsėjo pabaiga | III priedas, 8 lentelė |
| Ketvirčio TIB | 2003 IV–2004 III ketv. | 2004 gruodžio pabaiga | 3(4) str. |
| Investicijų portfelis pagal atskirus vertybinius popierius | | | |
| Ketvirčio TIB | 2007 IV ketv. balanso duomenys | 2008 kovo pabaiga | 2(6) str. |
| Metinis TIB | 2007 | 2008 rugsėjo pabaiga | 2(6) str. |
| Investicijų portfelio (vidinis) turtas, suskirstytas pagal emitento sektorių | | | 2(3) str. |
| Mėnesio MB | 2006 sausis–balandis | 2006 birželis | III priedo 1 lentelė |
| Ketvirčio MB | 2006 I ketv. | 2006 birželio pabaiga | III priedo 2 lentelė |
| Ketvirčio TIB. | 2005 IVir 2006 I ketv. | 2006 birželio pabaiga | III priedo 4–5 lentelės |
| Metinis TIB | 2005 | 2006 rugsėjo pabaiga | III priedo 4–5 lentelės |
| TUI papildoma klasifikacija pagal akcinio kapitalo įvertinimą | | | IV priedo 1.3 skirsnis |
| Metinis TIB | 2004 ir 2005 | 2006 rugsėjo pabaiga | III priedo 5 lentelė ir IV priedo 1 lentelė |
| Paskolų/indėlių paskirstymas | | | |
| Mėnesio MB | 2004 sausis ir vasaris | 2004 balandis | III priedo 1 lentelė |
| Ketvirčio MB | 2004 I ketv. | 2004 birželio pabaiga | III priedo 2 lentelė |
| Ketvirčio TIB | 2003 IV–2004 III ketv. | 2004 gruodžio pabaiga | III priedo 4 lentelė |
| Metinis TIB | 2003 | 2004 rugsėjo pabaiga | III priedo 5 lentelė |
| Grynųjų pinigų klasifikavimas pagal skolos vertybinius popierius (EUR/ne EUR) | | | 3(6) str. |
| Šešių mėnesių sandoriai | 2004 liepa–gruodis | 2005 birželio pabaiga | III priedo 6 lentelė |
| Birželio pabaigos/gruodžio pabaigos balanso duomenys | 2004 | 2005 birželio pabaiga | III priedo 6 lentelė |
| Grynųjų pinigų klasifikavimas pagal skolos vertybinius popierius (EUR/USD/kitos valiutos) | | | 3(6) str. |
| Šešių mėnesių sandoriai | 2007 liepa–gruodis | 2008 birželio pabaiga | III priedo 6 lentelė |
| Birželio pabaigos/gruodžio pabaigos balanso duomenys | 2007 | 2008 birželio pabaiga | III priedo 6 lentelė |

Straipsnis

Pirmasis ataskaitinis laikotarpis (-iai)

Pirmasis perdavimas/terminas

Atitinkama (-os) gairių nuostata (-os)

Geografinis suskirstymas (išskyrus kitas investicijų priemones)

2(4) str., IV priedo 2 skirsnis

Ketvirčio MB

2003 I–2004 I ketv.

2004 birželio pabaiga

III priedas, 7 lentelė

Metinis TIB.

2002 ir 2003

2004 rugsėjo pabaiga

III priedas, 8 lentelė

Kitų investicijų priemonių gegografinis suskirstymas

2(4) str., IV priedo 2 skirsnis

Ketvirčio MB.

2004 I–2005 II ketv.

2005 rugsėjo pabaiga

III priedas, 7 lentelė

Metinis TIB.

2003 ir 2004

2005 rugsėjo pabaiga

III priedas, 8 lentelė

Ketvirčio TIB

2003 IV–2004 III ketv.

2004 gruodžio pabaiga

3(4) str.

Investicijų portfelis pagal atskirus vertybinius popierius

Ketvirčio TIB

2007 IV ketv. balanso duomenys

2008 kovo pabaiga

2(6) str.

Metinis TIB

2007

2008 rugsėjo pabaiga

2(6) str.

Investicijų portfelio (vidinis) turtas, suskirstytas pagal emitento sektorių

2(3) str.

Mėnesio MB

2006 sausis–balandis

2006 birželis

III priedo 1 lentelė

Ketvirčio MB

2006 I ketv.

2006 birželio pabaiga

III priedo 2 lentelė

Ketvirčio TIB.

2005 IVir 2006 I ketv.

2006 birželio pabaiga

III priedo 4–5 lentelės

Metinis TIB

2005

2006 rugsėjo pabaiga

III priedo 4–5 lentelės

TUI papildoma klasifikacija pagal akcinio kapitalo įvertinimą

IV priedo 1.3 skirsnis

Metinis TIB

2004 ir 2005

2006 rugsėjo pabaiga

III priedo 5 lentelė ir IV priedo 1 lentelė

Paskolų/indėlių paskirstymas

Mėnesio MB

2004 sausis ir vasaris

2004 balandis

III priedo 1 lentelė

Ketvirčio MB

2004 I ketv.

2004 birželio pabaiga

III priedo 2 lentelė

Ketvirčio TIB

2003 IV–2004 III ketv.

2004 gruodžio pabaiga

III priedo 4 lentelė

Metinis TIB

2003

2004 rugsėjo pabaiga

III priedo 5 lentelė

Grynųjų pinigų klasifikavimas pagal skolos vertybinius popierius (EUR/ne EUR)

3(6) str.

Šešių mėnesių sandoriai

2004 liepa–gruodis

2005 birželio pabaiga

III priedo 6 lentelė

Birželio pabaigos/gruodžio pabaigos balanso duomenys

2004

2005 birželio pabaiga

III priedo 6 lentelė

Grynųjų pinigų klasifikavimas pagal skolos vertybinius popierius (EUR/USD/kitos valiutos)

3(6) str.

Šešių mėnesių sandoriai

2007 liepa–gruodis

2008 birželio pabaiga

III priedo 6 lentelė

Birželio pabaigos/gruodžio pabaigos balanso duomenys

2007

2008 birželio pabaiga

III priedo 6 lentelė

---

(1)

„extra“— reiškia sandorius su ne euro zonos rezidentais (investicijų portfelio ir susijusių pajamų atžvilgiu reiškia emitentų buveinę).

„intra“— reiškia sandorius tarp skirtingų valstybių narių euro zonoje.

„national“— reiškia visus dalyvaujančios valstybės narės rezidentų tarptautinius sandorius (naudojama tik rodant įsipareigojimus investicijų portfelio sąskaitose ir grynuosius likučius finansinių išvestinių priemonių sąskaitose).

(2)  Suskirstymas į sektorius pagal: i) euro zonos savininkus investicijų portfelio turto už euro zonos atveju (extra); ir ii) euro zonos emitentus investicijų portfelio turto ir investicijų portfelio įsipareigojimų euro zonoje atveju (intra).

(3)

„extra“ reiškia sandorius su ne euro zonos rezidentais ( investicijų portfelio ir susijusių pajamų atžvilgiu reiškia emitentų buveinę).

„intra“ reiškia sandorius tarp skirtingų euro zonos valstybių narių.

„national“ reiškia visus dalyvaujančios valstybės narės rezidentų tarptautinius sandorius (naudojama tik rodant įsipareigojimus investicijų portfelio sąskaitose ir grynuosius likučius finansinių išvestinių priemonių sąskaitose).

(4)  Suskirstymas į sektorius pagal: i) euro zonos savininkus investicijų portfelio turto už euro zonos atveju (extra); ir ii) euro zonos emitentus investicijų portfelio turto ir investicijų portfelio įsipareigojimų euro zonoje atveju (intra).

(5)

„extra“ reiškia pozicijas su euro zonos nerezidentais ( investicijų portfelio ir susijusių pajamų atžvilgiu reiškia emitentų buveinę).

„intra“ reiškia pozicijas tarp skirtingų valstybių narių euro zonoje.

„national“ reiškia visas dalyvaujančios valstybės narės rezidentų tarptautines pozicijas (naudojama tik rodant įsipareigojimus investicijų portfelio sąskaitose ir grynuosius likučius finansinių išvestinių priemonių sąskaitose).

(6)  Suskirstymas į sektorius pagal: i) euro zonos savininkus investicijų portfelio turto už euro zonos atveju (extra); ir ii) euro zonos emitentus investicijų portfelio turto ir investicijų portfelio įsipareigojimų euro zonoje atveju (intra).

(7)

„extra“ reiškia pozicijas su euro zonos nerezidentais ( investicijų portfelio ir susijusių pajamų atžvilgiu reiškia emitentų buveinę).

„intra“ reiškia pozicijas tarp skirtingų euro zonos valstybių narių.

„national“ reiškia visas dalyvaujančios valstybės narės rezidentų tarptautines pozicijas (naudojama tik rodant įsipareigojimus investicijų portfelio sąskaitose ir grynuosius likučius finansinių išvestinių priemonių sąskaitose).

(8)  Suskirstymas į sektorius pagal: i) euro zonos savininkus investicijų portfelio turto už euro zonos atveju (extra); ir ii) euro zonos emitentus investicijų portfelio turto ir investicijų portfelio įsipareigojimų euro zonoje atveju (intra).

(9)

„extra“ reiškia pozicijas su euro zonos nerezidentais ( investicijų portfelio ir susijusių pajamų atžvilgiu reiškia emitentų buveinę).

„intra“ reiškia sandorius/pozicijas tarp skirtingų euro zonos valstybių narių.

„national“ reiškia visus dalyvaujančios valstybės narės rezidentų tarptautinius sandorius/pozicijas (naudojama tik rodant įsipareigojimus investicijų portfelio sąskaitose ir grynuosius likučius finansinių išvestinių priemonių sąskaitose)

(10)  „Step 3“ reiškia geografinį suskirstymą, detalizuotą 9 lentelėje.

(11)  „Step 3“ reiškia geografinį suskirstymą, detalizuotą 9 lentelėje.

(12)  Sudėtį žr. 12 lentelėje. Individualaus paskirstymo nereikalaujama.

(13)  Individualaus paskirstymo nereikalaujama.

(14)  Privaloma tik mokėjimų balanso finansinei atskaitomybei, su tuo susijusioms pajamų ataskaitoms ir tarptautiniam investicijų balansui. Apie einamųjų sąskaitų (išskyrus pajamas) srautus į ypatingai palankų mokesčių režimą numatančius centrus gali būti atsiskaitoma arba atskirai, arba neišskiriant jų iš likučio kategorijos. Sudėtį žr. 11 lentelėje. Individualaus paskirstymo nereikalaujama.

(15)  Sudėtį žr. 12 lentelėje. Individualaus paskirstymo nereikalaujama.

(16)  Apskaičiuojama kaip likutis (išskiriant iš bendro nacionalinio indėlio į euro zonos mokėjimų balansą/tarptautinį investicijų balansą straipsnio pirmiau išvardytų partnerių sumas).

(17)  Pagal Europos Komisijos (Eurostat) MB vademekumą.

---

IV PRIEDAS

MOKĖJIMŲ BALANSO IR TARPTAUTINIŲ INVESTICIJŲ BALANSO STATISTIKOJE BEI TARPTAUTINIŲ ATSARGŲ ŠABLONE NAUDOTINOS SĄVOKOS IR APIBRĖŽIMAI

Siekiant sudaryti reikšmingą euro zonos suvestinę statistiką su užsienio šalimis, buvo nustatytos mokėjimų balanso statistikos (pajamų, kapitalo ir finansinių sąskaitų), tarptautinių investicijų balanso statistikos srityje ir tarptautinių atsargų šablone naudojamos sąvokos ir apibrėžimai. Šios sąvokos ir apibrėžimai remiasi vadinamu „Įgyvendinimo paketu“ (1996 m. liepos mėn.) ir papildomais Europos centrinio banko valdančiosios tarybos patvirtintais dokumentais. Formuluojant šias sąvokas ir apibrėžimus, kaip pagrindas buvo naudojami dabartiniai tarptautiniai standartai, tokie kaip penktasis Tarptautinio valiutos fondo (TVF) Mokėjimų balanso taisyklių (toliau – BPT5) leidimas ir TVF/Tarptautinių atsiskaitymų banko Tarptautinių atsargų ir užsienio valiutų likvidumo šablonas. Žemiau yra išvardyti svarbiausi suderinimo pasiūlymai, atitinkantys ECB metodologines pastabas „Dėl euro zonos mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso (įskaitant atsargas)“, paskelbtas jo tinklalapyje http://www.ecb.int. Papildomų nurodymų galima rasti ECB leidinio „Europos Sąjungos mokėjimų balanso/tarptautinių investicijų balanso statistiniai metodai“ 2 ir 3 skyriuose (toliau – MB knyga), kuris kasmet atnaujinamas ir kurį galima rasti ir tinklalapyje, ir popieriniu pavidalu.

1.   Pasirinktų straipsnių sąvokos ir apibrėžimai

1.1.   Investicinės veiklos pajamos (žr. taip pat MB knygos 3.4 skirsnį)

Investicinės veiklos pajamas sudaro pajamos, gautos iš euro zonos rezidento nuosavybėje esančio ne euro zonos finansinio turto (kredito pozicijų) ir atitinkamai pajamos, gautos iš ne euro zonos rezidento nuosavybėje esančio euro zonos finansinio turto (debeto pozicijų). Jeigu galima nustatyti atskirai, (kapitalo) investicijų pelnas ir nuostoliai nerodomi kaip pajamos iš investicijų, bet kaip investicijų vertės pakitimai dėl rinkos kainų kitimo.

Investicinės veiklos pajamos apima pajamas, gautas iš tiesioginių investicijų, investicijų portfelio ir kitų investicijų bei iš Eurosistemos oficialiųjų tarptautinių atsargų. Tačiau grynieji srautai, susiję su palūkanų normos išvestinėmis priemonėmis, apskaitomi finansinės sąskaitos „finansinių išvestinių priemonių“ straipsnyje. Reinvesticijos yra apskaitomos „tiesioginių investicinės veiklos pajamose“. Jos apibūdinamos kaip tiesioginė investuotojo bendro konsoliduoto pelno, kurį uždirbo tiesioginio investavimo įmonė per ataskaitinį laikotarpį, dalis (atskaičius mokesčius, palūkanas ir nusidėvėjimą) be dividendų, kurie turi būti sumokėti per tą ataskaitinį laikotarpį, net jeigu tie dividendai gaunami iš pelno, uždirbto praeitais laikotarpiais.

Reikalavimai mėnesio ir ketvirčio mokėjimų balanso duomenims yra beveik tokie pat kaip TVF standartinių komponentų, kaip apibrėžiama BPM5 taisyklėse. Pagrindinis skirtumas yra tas, kad ECB nereikalauja skirstyti smulkiau tiesioginių investicinės veiklos pajamų, gautų iš akcinio kapitalo į paskirstytą ir nepaskirstyta pelną.

Palūkanų pajamos apskaitomos kaupimo pagrindu (toks reikalavimas netaikomas mėnesio duomenims). Dividendai įrašomi apskaitoje ta data, kada jie tampa mokėtinais. Reinvesticijos turi būti įrašomos tuo laikotarpiu, kai yra uždirbamos.

1.2.   Kapitalo sąskaita (žr. taip pat MB knygos 3.6 skirsnį)

Kapitalo sąskaitos apima kapitalo pervedimus ir nepagaminto nefinansinio turto įsigijimą/pardavimą. Einamieji pervedimai turi būti apskaitomi einamojoje sąskaitoje. Kapitalo pervedimus sudaro: i) pagrindinės priemonės; ii) pervedimai lėšų, susijusių ar priklausomų nuo pagrindinių priemonių įsigijimo ar pardavimo; ir iii) kreditorių įsiskolinimų anuliavimas, negaunant mainais jokio atlygio. Kapitalo pervedimai gali būti atliekami grynais arba natūra (kaip pavyzdžiui, atleidimas nuo skolos). Skirtumas tarp einamųjų ir kapitalo pervedimų praktiškai priklauso nuo to, kaip šalis gavėja panaudoja pervedimą. Nepagaminto nefinansinio turto įsigijimas/pardavimas apima daugiausia nematerialų turtą, kaip patentai, nuoma ar kiti perleidžiami kontraktai. Tik tokio turto pirkimas/pardavimas, bet ne jo panaudojimas, turi būti apskaitomas šiame kapitalo sąskaitos straipsnyje.

Jeigu pagal TVF standartinius komponentus kapitalo sąskaitą sudaro pagal sektorius suskirstyti straipsniai „valdžios sektorius“ ir „kiti sektoriai“ (kurie toliau išskaidyti smulkiau), tai ECB sudaro tik bendrosios kapitalo sumos sąskaitą, be jokio išskaidymo.

1.3.   Tiesioginės investicijos (žr. taip pat MB knygos 3.7 skirsnį)

Tiesioginė investicija – tai tarptautinių investicijų kategorija, kuri atspindi subjekto, rezidento vienoje ekonomikoje, tikslą įsigyti ilgalaikį interesą įmonėje, kuri yra kitos ekonomikos rezidentė. Pagal tarptautinius standartus (TVF) „10 % nuosavybės kriterijus“ taikomas, siekiant nustatyti tiesioginių investicijų ryšius, t. y. ilgalaikį interesą euro zonos mokėjimų balanso/tarptautinių investicijų balanso atveju. Remiantis šiuo kriterijumi tiesioginių investicijų ryšiai gali egzistuoti tarp daugelio susijusių įmonių, nepaisant to ar tie ryšiai apima vieną ar daugiau grandinių. Jie gali išsiplėsti iki tiesioginių investicijų įmonės filialų, filialams priklausančių padalinių ir junginių. Nustačius tiesiogines investicijas, visi kiti finansiniai srautai tarp susijusių subjektų arba investicijos susijusiuose subjektuose yra apskaitomi kaip tiesioginių investicijų sandoriai/pozicijos (1).

Remiantis TVF standartais ir Eurostat/EBPO rekomendacijomis, euro zonos tiesioginių investicijų ryšiai yra apskaitomi, panaudojant krypties principą, kuris numato, kad finansiniai sandoriai tarp euro zonos rezidento tiesioginio investuotojo ir ne euro zonos tiesioginių investicijų įmonės yra klasifikuojami kaip „tiesioginės investicijos užsienyje“. Atitinkamai, finansiniai sandoriai tarp rezidenčių tiesioginių investicijų įmonių ir ne euro zonos tiesioginių investuotojų yra apskaitomi euro zonos mokėjimų balanso straipsnyje „tiesioginės investicijos atskaitingoje ekonomikoje“.

Tiesioginės investicijos susideda iš akcinio kapitalo, reinvesticijų ir „kito kapitalo“, susijusio su įvairiomis skolos operacijomis tarp bendrovių. Į akcinį kapitalą įeina akcijos filialuose, taip pat akcijos dukterinėse įmonėse bei junginiuose. Reinvesticijas sudaro tiesioginio investuotojo pelno dalį, kurios dukterinės įmonės ir junginiai nepaskirstė dividendų forma, ir filialų pelną, nepervestą tiesioginiam investuotojui bei apskaitomą straipsnyje „investicinės veiklos pajamos“, kompensuojantis įrašas. „Kitas kapitalas“ apima visas finansines operacijas tarp susijusių bendrovių (lėšų skolinimasis ir skolinimas) – įskaitant skolos vertybinius popierius ir tiekėjų kreditus (t. y. prekybos kreditus) – tarp tiesioginių investuotojų ir dukterinių įmonių, filialų bei junginių.

Tarptautiniu mastu rekomenduojama tiesioginių investicijų likučių vertę nustatinėti naudojantis rinkos kainomis. Šis metodas taikomas vertinant akcinį kapitalą biržose listinguojamų tiesioginių investicijų bendrovių atveju. Priešingai, nelistinguojamų tiesioginių investicijų bendrovių atveju akcinis kapitalas yra vertinamas pagal balanso vertę, panaudojant bendrą apibrėžimą, į kurį įeina šie apskaitos straipsniai:

| i) | apmokėtas kapitalas (išskyrus nuosavas akcijas ir įskaitant pelno iš akcijų sąskaitas); |
| --- | --- |

i)

apmokėtas kapitalas (išskyrus nuosavas akcijas ir įskaitant pelno iš akcijų sąskaitas);

| ii) | visos atsargų rūšys (įskaitant negrąžintinas investicijas, kai pagal apskaitos rekomendacijas jos laikomos bendrovių atsargomis) ir |
| --- | --- |

ii)

visos atsargų rūšys (įskaitant negrąžintinas investicijas, kai pagal apskaitos rekomendacijas jos laikomos bendrovių atsargomis) ir

| iii) | nepaskirstytas pelnas, atskaičius nuostolius (įskaitant rezultatus už einamuosius metus). |
| --- | --- |

iii)

nepaskirstytas pelnas, atskaičius nuostolius (įskaitant rezultatus už einamuosius metus).

Kaip memorandumo straipsniai, listinguojamų tiesioginių investicijų įmonių akcinio kapitalo balanso vertės taip pat turi būti pateikiamos naudojant tą patį bendrą apibrėžimą.

Jungtinė ECB/Komisijos darbo grupė tiesioginių užsienio investicijų klausimais pateikė tam tikras rekomendacijas, kuriomis siekiama suderinti metodologiją ir praktiką valstybėse narėse. 1 lentelėje pateikiamos pagrindinės rekomendacijos.

1.4.   Investicijų portfelis (žr. taip pat MB knygos 3.8 skirsnį)

Euro zonos investicijų portfelio sąskaita apima: i) nuosavybės vertybinius popierius ir ii) skolos vertybinius popierius, obligacijų ir vekselių bei pinigų rinkos priemonių forma, jeigu jie neįtraukti arba į tiesioginių investicijų, arba oficialiųjų atsargų kategorijas. Į investicijų portfelį neįeina išvestinės finansinės priemonės, taip pat ir atpirkimo sandoriai bei vertybinių popierių skolinimas.

Straipsnis „nuosavybės vertybiniai popieriai“ apima visas priemones, kurios pažymi reikalavimus į įregistruotų įmonių liekamąją vertę, po to, kai bus įvykdyti visų kreditorių reikalavimai. Akcijos, akcinis kapitalas, privilegijuotasis akcinis kapitalas ar privilegijuotosios akcijos, dalyvavimo kapitale pažymėjimas ar panašūs dokumentai pažymi nuosavybės teisę į nuosavą kapitalą. Taip pat į šį straipsnį įeina investicijos į kolektyvinio investavimo subjektų, pavyzdžiui, investicinių fondų, akcijas arba sandoriai su jų akcijomis.

Obligacijos ir vekseliai yra išleisti vertybiniai popieriai, kurių pradinis terminas yra virš vienerių metų, ir kurie paprastai suteikia turėtojui: i) besąlyginę teisę į fiksuotas pinigines pajamas arba į sutartyje nustatytas kintamas pinigines pajamas (palūkanų mokėjimus, kurie nepriklauso nuo skolininko pajamų) ir ii) besąlyginę teisę į fiksuotą sumą, grąžinant pagrindinę skolos sumą nurodytą dieną ar nurodytomis dienomis.

Skirtingai nuo obligacijų ir vekselių, pinigų rinkos priemonės yra išleisti vertybiniai popieriai, kurių pradinis terminas yra iki metų arba lygus vieneriems metams. Jos paprastai suteikia turėtojui besąlyginę teisę nurodytą dieną gauti paskelbtą fiksuotą pinigų sumą. Šiomis priemonėmis paprastai yra prekiaujama su nuolaida organizuotose rinkose; ta nuolaida priklauso nuo palūkanų normos ir laiko, likusio iki išpirkimo termino.

Darbo grupei dėl investicijų portfelio duomenų rinkimo sistemų pateikus ataskaitą, buvo atlikta nacionalinė galimybių studija dėl galimybės rinkti duomenis pagal atskirus vertybinius popierius euro zonos mastu. Ši studija buvo atlikta tuometinėse 15 Europos Sąjungos valstybėse narėse ir užbaigtos susitarimu rinkti bent jau duomenis apie ketvirčio investicijų portelio likučius euro zonoje pagal atskirus vertybinius popierius. Šiuo susitarimu buvo nustatyti keturi galimi investicijų portfelio statistikos sudarymo modeliai, kurie pateikiami lentelėje VII priede.

Klasifikuojant euro zonos investicijų portfelio grynuosius įsipareigojimus pagal sektorius, reikalavimai, taikomi dėl tarptautinių investicijų balanso duomenų, yra tokie pat kaip ir dėl mokėjimo balanso srautų.

Investicijų portfelio sandoriai euro zonos mokėjimų balanse apskaitomi, kai euro zonos kreditoriai arba debitoriai įrašo pretenziją arba įsipareigojimą savo apskaitoje. Sandoriai yra apskaitomi jų įvykdymo metu gautomis ar sumokėtomis kainomis, išskaičius komisinius ir išlaidas. Taigi, vertybinių popierių su atkarpomis atveju, įtraukiamos palūkanos, susikaupusios nuo paskutinio palūkanų mokėjimo, ir, jeigu vertybiniai popieriai buvo išleisti su nuolaida, palūkanos, susikaupusios nuo emisijos įtraukimo į balansą. Susikaupusias palūkanas įtraukti reikia ketvirčio mokėjimų balanso finansinėje sąskaitoje ir tarptautinių investicijų balanse; mėnesio mokėjimų balanse skatinama tokia pat tvarka; šie įrašai ketvirčio (ir mėnesio) finansinėje sąskaitoje turi turėti balansuojančius įrašus atitinkamoje pajamų sąskaitoje.

1.5.   Išvestinės finansinės priemonės (žr. taip pat MB knygos 3.9 skirsnį)

Išvestinės finansinės priemonės yra finansinės priemonės, susijusios su konkrečia finansine priemone, rodikliu ar preke, kurių pagalba finansinėse rinkose gali vykti prekyba tam tikromis finansinėmis rizikomis jų nuosava teise. Sandoriai su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis laikomi atskirais sandoriais, o ne neatsiejama sandorių, vykdomų su pagrindinėmis priemonėmis, su kuriais jie gali būti susiję, vertės dalimi.

Pasirinkimo, ateities, apsikeitimo, išankstinių užsienio valiutos sandorių, išvestinių kredito priemonių ir išvestinių priemonių, išleistų kartu su pagrindine priemone, operacijos bei pozicijos apskaitomos mokėjimų balanse, tarptautinėse atsargose ir tarptautinių investicijų balanse. Vadovaujantis praktiniais sumetimais, neskiriamos išvestinės priemonės, išleistos kartu su pagrindine priemone, nuo pagrindinės priemonės, su kuria jos yra susijusios.

Remiantis paskutiniaisiais tarptautiniais susitarimais, grynieji srautai, susiję su palūkanų normų išvestinėmis priemonėmis, apskaitomi kaip išvestinės finansinės priemonės, o ne kaip investicinės veiklos pajamos. Dėl konkrečių išvestinių kredito priemonių klasifikacijos reikėtų spręsti atskirai kiekvienu konkrečiu atveju.

Į garantinio užstato mokėjimus žiūrima kaip į indėlių pasikeitimus, ir jie turėtų būti apskaitomi, jeigu tokie pasikeitimai nustatomi, „kitų investicijų“ sąskaitoje. Papildomo garantinio užstato mokėjimų traktavimas priklauso nuo papildomo garantinio užstato formos: pasirinkimo sandorių papildomo garantinio užstato mokėjimai iš esmės yra laikomi indėlių pasikeitimu ir turėtų būti apskaitomi, jeigu tokie nustatomi, straipsnyje „kitos investicijos“. Ateities sandorių papildomo garantinio užstato mokėjimai iš esmės laikomi sandoriais su išvestinėmis priemonėmis ir turėtų būti apskaitomi straipsnyje „išvestinės finansinės priemonės“.

Pasirinkimo sandorių atveju apskaitoma visa premija (t. y. pasirinkimo sandorio pirkimo/pardavimo kaina ir priklausantis mokestis už paslaugas).

Išvestinių finansinių priemonių vertė turėtų būti nustatoma pagal rinkos kainą.

Sandorių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis apskaita įvyksta, kai ir euro zonos kreditoriai, ir debitoriai įrašo reikalavimą arba įsipareigojimą savo apskaitoje. Dėl to, kad praktiškai sunku atskirti kai kurių išvestinių priemonių turto ir įsipareigojimų srautus, visos operacijos su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis euro zonos mokėjimų balanse apskaitomos grynuoju pagrindu. Išvestinių finansinių priemonių turto ir įsipareigojimų pozicijos tarptautinių investicijų balanse apskaitomos bendrąja verte, išskyrus išvestines finansines priemones, patenkančias į oficialiųjų tarptautinių atsargų kategoriją, kurios apskaitomos grynąja verte.

1.6.   Kitos investicijos (žr. taip pat MB knygos 3.10 skirsnį)

Kitos investicijos apibrėžiamos kaip likusi kategorija, į kurią įeina visos finansinės operacijos, kurios nebuvo apskaitytos tiesioginių investicijų, investicijų portfelio, išvestinių finansinių priemonių ar oficialiųjų tarptautinių atsargų kategorijose.

Kitos investicijos apima prekybos kreditus, paskolas, grynuosius pinigus ir indėlius bei kitą turtą/kitus įsipareigojimus. Jos taip pat apima sukauptų pajamų iš priemonių, apskaitomų kitų investicijų straipsnyje, kompensuojančius įrašus.

Prekybos kreditus sudaro euro zonos tiekėjų ar pirkėjų pretenzijos arba įsipareigojimai, atsirandantys atitinkamai dėl tiesioginio kredito suteikimo už prekių ir paslaugų sandorius ir avansinių mokėjimų už vykdomą darbą (ar darbą, kuris bus vykdomas), susijusį su tokiais sandoriais.

Paskolos/grynieji pinigai ir indėliai apima sandorius su toliau išvardintomis finansinėmis priemonėmis arba investicijas į šias finansines priemones: paskolas, t.y. finansinį turtą, sukurtą kreditoriui (skolintojui) tiesiogiai skolinant lėšas debitoriui (skolininkui), pasinaudojant mechanizmu, kai skolintojas arba negauna jokio vertybinio popieriaus, arba gauna neapyvartinį dokumentą arba priemonę, atpirkimo sandorio operacijas, grynuosius pinigus ir indėlius. Tai apima, inter alia, paskolas prekybos finansavimui, kitas paskolas ir avansinius mokėjimus (įskaitant turto įkeitimą) bei finansinę išperkamąją nuomą. Skirtumas tarp „paskolų“ ir „grynųjų pinigų ir indėlių“ yra pagrįstas skolininko pobūdžiu. Tai reiškia, kad, kiek tai susiję su turtu, pinigai, suteikti euro zonos pinigų turėtojų sektoriaus ne euro zonos bankams, turi būti klasifikuojami kaip „indėliai“, o pinigai, suteikti euro zonos pinigų turėtojų sektoriaus ne euro zonos ne bankams (t. y. instituciniams vienetams, kurie nėra bankai) turi būti klasifikuojami kaip „paskolos“. Kiek tai susiję su įsipareigojimais, pinigai, priimti euro zonos ne bankų (t. y. ne PFI) visada turi būti klasifikuojama kaip „paskolos“. Galiausiai šis skirtumas reiškia, kad visi sandoriai, kuriuose dalyvauja euro zonos PFI ir užsienio bankai, turi būti klasifikuojami kaip „indėliai“.

Visos atpirkimo sandorio operacijos, t. y. atpirkimo sandoriai, pardavimo/atpirkimo operacijos ir vertybinių popierių skolinimas (apsikeičiant grynaisiais pinigais kaip įkaitu) euro zonos mokėjimų balanse/tarptautinių investicijų balanse traktuojami kaip užstatu garantuotos paskolos, o ne kaip tiesioginis vertybinių popierių pirkimas/pardavimas bei apskaitomi straipsnyje „kitos investicijos“ euro zonos rezidentų sektoriuje, kuris vykdo tą operaciją. Toks traktavimas, kuris taip pat atitinka bankų ir kitų finansinių korporacijų apskaitos praktiką, numato geriau atspindėti šių finansinių priemonių ekonominį pagrindimą.

Kitas turtas/kiti įsipareigojimai apima visus straipsnius, išskyrus prekybos kreditus, paskolas ir grynuosius pinigus bei indėlius.

Euro zonos sektorius „Eurosistema“ straipsnyje „kitos investicijos“ apima Eurosistemos grynąsias pozicijas nedalyvaujančių valstybių narių nacionaliniuose centriniuose bankuose (NCB), susijusias su TARGET sistemos veikimu. Šie Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) balansai/sąskaitos, kurios yra išreikštos eurais, yra panašios į judėjimus pinigų finansinių institucijų (PFI) nostro/vostro sąskaitose ir todėl pranešami ECB kaip grynosios įsipareigojimų vertės.

Visi „nuosavybės perleidimo“, „atsiskaitymo laiko“ ir „mokėjimo laiko“ principai atitinka TVF standartus.

Palyginus su standartinėmis MBT5 dalimis, skiriasi klasifikacijos pateikimas (t. y. pirmenybę teikiant grupavimui pagal sektorius). Tačiau ši klasifikacija pagal sektorius panaši į MBT5 pateiktą klasifikaciją, kuri teikia pirmenybę priemonėms. Teikiant mėnesio mokėjimų balanso duomenis, reikia atskirti trumpalaikius ir ilgalaikius srautus PFI sektoriuje. Kaip ir pateikimo MBT5 atveju, grynieji pinigai ir indėliai atskiriami nuo paskolų ir kitų investicijų.

1.7.   Oficialiosios tarptautinės atsargos (žr. taip pat MB knygos 3.11 skirsnį)

Euro zonos oficialiąsias tarptautines atsargas sudaro Eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos, t. y. ECB ir NCB oficialiosios tarptautinės atsargos.

Oficialiosios tarptautinės atsargos: i) turi būti veiksmingai kontroliuojamos atitinkamų Eurosistemos reguliuojančių pinigų institucijų ar NCB; ir ii) turi būti labai likvidžios, paklausios ir kredito atžvilgiu patikimos pretenzijos, kurias laiko Eurosistema ne euro zonos rezidentams, ir kurios išreikštos valiutomis, išskyrus eurą, auksu, atsargų pozicijomis TVF ar specialiosiomis skolinimosi teisėmis (SST).

Šis apibrėžimas aiškiai nustato, kad užsienio valiuta išreikštos pretenzijos euro zonos rezidentams bei eurais išreikštos pretenzijos euro zonos nerezidentams nelaikomos oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis nei nacionaliniu, nei euro zonos lygiu. Panašiai, centrinės valdžios ir (arba) iždo užsienio valiutos pozicijos neįeina į euro zonos oficialiųjų tarptautinių atsargų apibrėžimą pagal Europos bendrijos steigimo sutarties institucinius susitarimus.

ECB oficialiosios tarptautinės atsargos yra turtas, kuris yra sukauptas pagal ECBS Statuto 30 straipsnį ir todėl laikomas turtu, kurį tiesiogiai ir veiksmingai kontroliuoja ECB. Kol neįvyksta tolesnis nuosavybės teisės perleidimas, NCB turimos oficialiosios tarptautinės atsargos yra jų tiesiogiai ir veiksmingai kontroliuojamos bei laikomos kiekvieno atskiro NCB oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis.

Eurosistemos tarptautinių atsargų sandoriai pateikiami kaip bendra mėnesio sandorių apimtis. Papildomus duomenis apie Eurosistemos sandorius auksu, užsienio valiuta, SST lėšomis ir atsargų pozicija TVF, remiantis MBT5 standartinėmis dalimis, galima gauti kas ketvirtį. Atskira išvestinių finansinių priemonių kategorija pateikiama remiantis paskutine TVF rekomendacija šioje srityje.

Eurosistemos oficialiosios tarptautinės atsargos sudaromos visuminiu pagrindu, neatskaičius su atsargomis susijusių įsipareigojimų (išskyrus tas atsargas, kurios įeina į sub-kategoriją „išvestinės finansinės priemonės“, kurios apskaitomos grynųjų verčių pagrindu).

Vertė yra nustatoma rinkos kainomis: i) sandoriams panaudojant rinkoje vyraujančias kainas operacijos vykdymo metu; ir ii) investicijoms, panaudojant atsargų laikymo laikotarpio pabaigos vidutines rinkos kainas, vyraujančias paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną. Atitinkamai vyraujantys rinkos valiutų keitimo kursai operacijų vykdymo metu ir vidutinės rinkos kainos atitinkamo ataskaitinio laikotarpio pabaigoje yra naudojamos perskaičiuojant užsienio valiuta išreikštų sandorių ir investicijų vertę į eurus.

Pajamos, gautos iš oficialiųjų tarptautinių atsargų turi būti apskaitomos jų nediferencijuojant investicinių pajamų sąskaitos straipsnyje „kitos investicijos“, kartu su palūkanų pajamomis, gautomis iš skolos vertybinių popierių, laikomų atsargose, kaupimo pagrindu ne rečiau kaip kas ketvirtį.

Požiūris, kad naudojamos atsargos galėtų būti svarbesnis rodiklis, parodantis šalies sugebėjimą vykdyti savo užsienio valiutos įsipareigojimus, negu bendrosios atsargos, kaip parodyta mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikoje, tapo labiau paplitęs ir jį patvirtinto TVF Duomenų platinimo specialusis standartas. Apskaičiuojant naudojamas atsargas, reikia duomenis apie bendrąsias atsargas papildyti informacija apie kitą turtą užsienio valiuta bei su atsargomis susijusius įsipareigojimus. Atitinkamai, mėnesio duomenys apie Eurosistemos oficialiąsias tarptautines atsargas (bendrąsias) papildomi informacija apie kitą turtą užsienio valiuta ir iš anksto nustatytuosius bei sąlyginius trumpalaikius grynuosius srautus, įtakosiančius bendrąsias oficialiąsias tarptautines atsargas, klasifikuojamus pagal likutinį terminą. Be to, reikalaujama taip pat išskaidyti pagal valiutas bendrąsias oficialiąsias tarptautines atsargas, išreikštas SST valiutomis (iš viso), ir kitomis valiutomis (iš viso) su ketvirčio atsilikimu.

Konkrečių straipsnių atžvilgiu, investicijos į piniginį auksą turėtų likti nepakitusios visuose atvirkštiniuose sandoriuose su auksu (apsikeitimo auksu sandoriuose, atpirkimo sandoriuose, paskolose ir indėliuose). Dėl atpirkimo sandorių su užsienio valiuta išreikštais vertybiniais popieriais padidėja visa pinigines lėšas besiskolinančio NCB oficialiųjų tarptautinių atsargų suma todėl, kad atpirkimo sandoriuje dalyvaujantieji vertybiniai popieriai vis tiek išlieka balanse; atvirkštinių atpirkimo sandorių atveju pinigines lėšas skolinanti reguliuojanti pinigų institucija neregistruoja jokio pasikeitimo bendroje oficialiųjų tarptautinių atsargų sumoje, jeigu sandorio šalis – nerezidentė yra kita reguliuojanti pinigų institucija arba finansinė institucija, todėl, kad pretenzija pinigines lėšas pasiskolinusiam bankui tuomet laikoma oficialiosiomis tarptautinėmis atsargomis.

2.   Geografinio paskirstymo įgyvendinimo metodai

Sudarant mokėjimų balanso ir tarptautinio investicijų balanso statistiką pagal geografinį paskirstymą buvo laikomasi laipsniškumo principo. Šis principas apėmė tris atitinkamai vis griežtesnių duomenims taikomų reikalavimų įvykdymo etapus:

| 1 etapas: | : | Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: | : | susumuojami visi grynieji nacionaliniai sandoriai/pozicijos. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 etapas: | : | Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje: | : | atskirai susumuojami sandoriai/pozicijos su nerezidentais kredite ir debete arba grynasis turtas ir grynieji įsipareigojimai: (mokėjimų balansas)/ turtas ir įsipareigojimai (tarptautinių investicijų balansas).
  Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai nurodomi euro zonos ir ne euro zonos rezidentų sandoriai/pozicijos, kaip nurodyta III priede (1, 2, 4 ir 5 lentelės). |
| 3 etapas: | : | Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje ir reikalavimai duomenims NCB lygyje: | : | panašūs į 2 etapo reikalavimus, papildomai pagal geografinę klasifikaciją sukirstant ne euro zonos sandorius/pozicijas. 3 etapas reikalingas tik ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikai, kaip nurodyta III priede (7 ir 8 lentelės).
  Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai parodant sandorius/pozicijas euro zonos rezidentų bei rezidentų šalių, išvardytų patvirtintame partnerių šalių/regionų sąraše, kuris pateiktas III priede (9–12 lentelės). |

1 etapas:

:

Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje:

:

susumuojami visi grynieji nacionaliniai sandoriai/pozicijos.

2 etapas:

:

Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje:

:

atskirai susumuojami sandoriai/pozicijos su nerezidentais kredite ir debete arba grynasis turtas ir grynieji įsipareigojimai: (mokėjimų balansas)/ turtas ir įsipareigojimai (tarptautinių investicijų balansas).

Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai nurodomi euro zonos ir ne euro zonos rezidentų sandoriai/pozicijos, kaip nurodyta III priede (1, 2, 4 ir 5 lentelės).

3 etapas:

:

Duomenų surinkimo metodas euro zonos lygyje ir reikalavimai duomenims NCB lygyje:

:

panašūs į 2 etapo reikalavimus, papildomai pagal geografinę klasifikaciją sukirstant ne euro zonos sandorius/pozicijas. 3 etapas reikalingas tik ketvirčio mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikai, kaip nurodyta III priede (7 ir 8 lentelės).

Reikalavimai duomenims NCB lygyje: atskirai parodant sandorius/pozicijas euro zonos rezidentų bei rezidentų šalių, išvardytų patvirtintame partnerių šalių/regionų sąraše, kuris pateiktas III priede (9–12 lentelės).

3.   Euro zonos suvestinių rodiklių klasifikacija pagal institucinius sektorius (žr. taip pat MB knygos 3.1.6 skirsnį)

Euro zonos suvestinių rodiklių klasifikacija pagal sektorius apima euro zonos reguliuojančias pinigų institucijas, valdžios sektorių, PFI ir kitus sektorius.

Reguliuojančios pinigų institucijos

Euro zonos statistikos sektorių „reguliuojančios pinigų institucijos“ sudaro Eurosistema.

Valdžios sektorius

Euro zonos statistikos sektorius „Valdžios sektorius“ atitinka šio sektoriaus apibrėžimą, pateiktą NSS 93 ir ESS 95, ir jį sudaro šios dalys:

| — | centrinė valdžia, |
| --- | --- |

—

centrinė valdžia,

| — | šalies/regioninė valdžia, |
| --- | --- |

—

šalies/regioninė valdžia,

| — | vietinė valdžia, |
| --- | --- |

—

vietinė valdžia,

| — | socialinės apsaugos fondai. |
| --- | --- |

—

socialinės apsaugos fondai.

PFI, išskyrus reguliuojančias pinigų institucijas

Sektorius „PFI, išskyrus reguliuojančias pinigų institucijas“ atitinka pinigų ir bankų statistikos PFI sektorių (išskyrus reguliuojančias pinigų institucijas). Jį sudaro:

| i) | kredito įstaigos, kaip apibrėžta Bendrijos teisėje, t. y. subjektai, kurie verčiasi priimdami indėlius ar kitas grąžintinas lėšas iš visuomenės (įskaitant įplaukas iš banko obligacijų pardavimo visuomenei) ir teikdami paskolas savo sąskaita, ir |
| --- | --- |

i)

kredito įstaigos, kaip apibrėžta Bendrijos teisėje, t. y. subjektai, kurie verčiasi priimdami indėlius ar kitas grąžintinas lėšas iš visuomenės (įskaitant įplaukas iš banko obligacijų pardavimo visuomenei) ir teikdami paskolas savo sąskaita, ir

| ii) | visos kitos finansų įstaigos rezidentės, kurios verčiasi priimdamos indėlius ir (arba) artimus indėliams pakaitalus iš įmonių, išskyrus PFI, ir savo sąskaita (bent jau ekonomine prasme) teikdamos paskolas ir (arba) investuodamos į vertybinius popierius. |
| --- | --- |

ii)

visos kitos finansų įstaigos rezidentės, kurios verčiasi priimdamos indėlius ir (arba) artimus indėliams pakaitalus iš įmonių, išskyrus PFI, ir savo sąskaita (bent jau ekonomine prasme) teikdamos paskolas ir (arba) investuodamos į vertybinius popierius.

Kiti sektoriai

Euro zonos statistikos kategorija „kiti sektoriai“ apima įvairius institucinius vienetus, visų pirma:

| i) | kitas finansų įstaigas, kurios neįtrauktos į PFI apibrėžimą, tokios kaip kolektyvinio investavimo subjektai, nelaikomi pinigų rinkos fondais, nekilnojamo turto investavimo institucijos, vertybinių popierių maklerio įmonės, hipotekos kredito įstaigos, draudimo bendrovės, pensijų fondai ir finansinės pagalbinės įmonės; bei |
| --- | --- |

i)

kitas finansų įstaigas, kurios neįtrauktos į PFI apibrėžimą, tokios kaip kolektyvinio investavimo subjektai, nelaikomi pinigų rinkos fondais, nekilnojamo turto investavimo institucijos, vertybinių popierių maklerio įmonės, hipotekos kredito įstaigos, draudimo bendrovės, pensijų fondai ir finansinės pagalbinės įmonės; bei

| ii) | ne finansų įstaigas, tokias kaip valstybinės ir privačios nefinansines įmonės, ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius, ir namų ūkiai. |
| --- | --- |

ii)

ne finansų įstaigas, tokias kaip valstybinės ir privačios nefinansines įmonės, ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius, ir namų ūkiai.

Kiti nei PFI sektoriai

Euro zonos statistikos kategorija „Kiti nei PFI sektoriai“ apima sektorius i) „Valdžios sektorius“ ir ii) „Kiti sektoriai“.

1 LENTELĖ

Rekomendacijos dėl tiesioginių užsienio investicijų sandorių, įskaitant susijusias pajamas, ir balanso duomenų(23)

| Prioritetas | Veiksmai |
| --- | --- |
| Trumpo laikotarpio |
| Aukštas | Visi netiesioginiai TUI santykiai(24)konceptualiai turėtų būti traktuojami pagal tarptautinių statistikos standartų išaiškinimą, pateiktą darbo grupės ataskaitos apie TUI 1 skyriuje. |
| Visi (netiesioginiai) TUI sandoriai/balanso duomenys turi būti geografiškai priskirti artimiausiai susijusiai ar motininei bendrovei(24),(25) |
| Visos valstybės narės turėtų pradėti sudaryti TUI akcinį kapitalą ir reinvesticijas pagal TUI tyrimų rezultatus (turi būti renkama bent kartą per metus)(26),(27) |
| Dumenys apie TUI akcinį kapitalą turėtų būti renkami atskirai listinguojamoms (balanso verte ir rinkos verte) ir nelistinguojamoms bendrovėms. |
| Žemas | Į finansinę ataskaitą turi būti įtrauktos išmokos tiesioginių investicijų bendrovių nuostoliams padengti. |
| Vidutinio laikotarpio |
| Aukštas | Visos valstybės reinvesticijoms įtraukti turėtų naudoti „Šiuo metu vykdomos veiklos sąvoką“(28) |
| Kiti kapitalo komponentai turėtų būti klasifikuojami pagal darbo grupės ataskaitos apie TUI rekomendacijas. |
| Vidutinio laikotarpio |
| Vidutinis | Į finansinę ataskaitą turėtų būti įtrauktas dividendų nuo ypatingo kapitalo prieaugio mokėjimas (neįtraukiant reinvesticijų skaičiavimų) |
| Ilgo laikotarpio |
| Aukštas | Netiesioginiai TUI santykiai turi apimti (bent jau) arba i) netiesioginius nuosavybės daugiau kaip 50 % ryšius arba ii) tiesioginius ir netiesioginius nuosavybės daugiau kaip 10 % ryšius, apskaičiuotus kaip vėlesnių nuosavybės ryšių grandinėje produktą. |

Prioritetas

Veiksmai

Trumpo laikotarpio

Aukštas

Visi netiesioginiai TUI santykiai(24)konceptualiai turėtų būti traktuojami pagal tarptautinių statistikos standartų išaiškinimą, pateiktą darbo grupės ataskaitos apie TUI 1 skyriuje.

Visi (netiesioginiai) TUI sandoriai/balanso duomenys turi būti geografiškai priskirti artimiausiai susijusiai ar motininei bendrovei(24),(25)

Visos valstybės narės turėtų pradėti sudaryti TUI akcinį kapitalą ir reinvesticijas pagal TUI tyrimų rezultatus (turi būti renkama bent kartą per metus)(26),(27)

Dumenys apie TUI akcinį kapitalą turėtų būti renkami atskirai listinguojamoms (balanso verte ir rinkos verte) ir nelistinguojamoms bendrovėms.

Žemas

Į finansinę ataskaitą turi būti įtrauktos išmokos tiesioginių investicijų bendrovių nuostoliams padengti.

Vidutinio laikotarpio

Aukštas

Visos valstybės reinvesticijoms įtraukti turėtų naudoti „Šiuo metu vykdomos veiklos sąvoką“(28)

Kiti kapitalo komponentai turėtų būti klasifikuojami pagal darbo grupės ataskaitos apie TUI rekomendacijas.

Vidutinio laikotarpio

Vidutinis

Į finansinę ataskaitą turėtų būti įtrauktas dividendų nuo ypatingo kapitalo prieaugio mokėjimas (neįtraukiant reinvesticijų skaičiavimų)

Ilgo laikotarpio

Aukštas

Netiesioginiai TUI santykiai turi apimti (bent jau) arba i) netiesioginius nuosavybės daugiau kaip 50 % ryšius arba ii) tiesioginius ir netiesioginius nuosavybės daugiau kaip 10 % ryšius, apskaičiuotus kaip vėlesnių nuosavybės ryšių grandinėje produktą.

---

(1)  Išimtys susijusios su finansinių išvestinių priemonių sandoriais/pozicijomis tarp filialų, dėl kurių euro zonos lygyje buvo susitarta apskaityti juos kategorijoje „finansinės išvestinės priemonės“, o ne kategorijoje „tiesioginės investicijos/kitas kapitalas“.

(2)  Pagal 2003 m. pabaigos duomenis.

(3)  Ši rekomendacija nenurodo poreikio apimti netiesioginius santykius, o nurodo taikytiną metodologiją. Taip pat žr. Ilgo laikotarpio veiksmus, susijusius su netiesioginių TUI santykių apėmimu praktikoje.

(4)  Ši rekomendacija taikoma tik reinvesticijoms (srautams) ir TUI akciniam kapitalui. Geresniam supratimui apie tai, kokius iškraipymus gali sukelti visi kiti kriterijai, žr. Darbo grupės ataskaitos apie TUI 1 skyrių.

(5)  Išimtys yra pirmasis TIB (kuris turi būti pateiktas T+9) ir investicijos į nekilnojamąjį turtą. Toliau nurodoma nepriimtina praktika, kurios turi būti atsisakyta: i) vertinimo kriterijaus pasirinkimo palikimas atskaitingam agentui (rinkos vertė ar balanso vertė) ir ii) nuolatinio inventorizavimo metodo/MB srautų sankaupos taikymas duomenims apie kapitalą sudaryti.

(6)  Pereinamuoju laikotarpiu, dėl kurio turi būti susitarta dvišaliu būdu, bus priimti, per sutartus terminus, naujųjų reikalavimų geriausi įvertiniai duomenys.

(7)  Atskirdamos įprastinius pelną ir nuostolius nuo ypatingų, valstybės narės gali vertinti mažesnį bendrovių skaičių (didžiausias ir (ar) holdingo bendroves).

---

V PRIEDAS

DUOMENŲ PERDAVIMAS EUROPOS CENTRINIAM BANKUI

Europos centrinio banko (ECB) reikalaujamai statistinei informacijai elektroniniu būdu perduoti, nacionaliniai centriniai bankai (NCB) naudojasi Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) teikiamą paslauga, kuri vykdoma telekomunikacijų tinklu „ESCB-Net“. Pasikeisti duomenimis ECBS viduje naudojamas tas pats schematiškas duomenų modelis. Statistinių pranešimų formatas, sukurtas šiam elektroniniam apsikeitimui statistine informacija yra „GESMES/TS“ formatas. Šis reikalavimas netrukdo naudoti kitas statistinės informacijos perdavimo ECB priemones kaip sutartą atsarginį sprendimą.

Siekdami užtikrinti, kad duomenų perdavimas vyktų patenkinamai, NCB turi laikytis žemiau išvardytų rekomendacijų.

| — | Pilnumas: NCB turi pateikti visus reikalaujamų eilučių kodus. Ne visų eilučių kodų ar neįtrauktų į sąrašus eilučių kodų pateikimas laikomas nepilna atskaitomybe. Jeigu trūksta pastabos, įrašomas praleidimas, panaudojant atitinkamą pastabos ženklą. Be to, tais atvejais, kai daromi pakeitimai tik eilučių kodų poaibėje, tos pačios vertės nustatymo taisyklės turėtų būti taikomos visam mokėjimų balansui. |
| --- | --- |

—

Pilnumas: NCB turi pateikti visus reikalaujamų eilučių kodus. Ne visų eilučių kodų ar neįtrauktų į sąrašus eilučių kodų pateikimas laikomas nepilna atskaitomybe. Jeigu trūksta pastabos, įrašomas praleidimas, panaudojant atitinkamą pastabos ženklą. Be to, tais atvejais, kai daromi pakeitimai tik eilučių kodų poaibėje, tos pačios vertės nustatymo taisyklės turėtų būti taikomos visam mokėjimų balansui.

| — | Ženklų susitarimas: NCB, perduodami duomenis ECB ir Europos Komisijai (Eurostat), visų duomenų, kuriuos reikia pranešti, atžvilgiu laikosi vieningo ženklų susitarimo. Pagal šį ženklų susitarimą einamosios ir kapitalo sąskaitos kredito ir debeto pozicijos turi būti parodomos su pliuso ženklu, o grynieji likučiai turi būti paskaičiuojami ir pateikiami iš kredito pozicijos atėmus debeto poziciją. Finansinėje sąskaitoje grynojo turto sumažėjimas (arba grynųjų įsipareigojimų padidėjimas) turi būti parodytas su pliuso ženklu, o grynojo turto padidėjimas (arba grynųjų įsipareigojimų sumažėjimas) turi būti parodomas su minuso ženklu. Grynieji likučiai turi būti apskaičiuojami ir parodomi kaip grynųjų turto pokyčių ir grynųjų įsipareigojimų pokyčių suma.
  Perduodant tarptautinių investicijų balanso duomenis, grynosios pozicijos turėtų būti apskaičiuojamos ir parodomos kaip turto pozicijos ir įsipareigojimų pozicijos skirtumas. |
| --- | --- |

—

Ženklų susitarimas: NCB, perduodami duomenis ECB ir Europos Komisijai (Eurostat), visų duomenų, kuriuos reikia pranešti, atžvilgiu laikosi vieningo ženklų susitarimo. Pagal šį ženklų susitarimą einamosios ir kapitalo sąskaitos kredito ir debeto pozicijos turi būti parodomos su pliuso ženklu, o grynieji likučiai turi būti paskaičiuojami ir pateikiami iš kredito pozicijos atėmus debeto poziciją. Finansinėje sąskaitoje grynojo turto sumažėjimas (arba grynųjų įsipareigojimų padidėjimas) turi būti parodytas su pliuso ženklu, o grynojo turto padidėjimas (arba grynųjų įsipareigojimų sumažėjimas) turi būti parodomas su minuso ženklu. Grynieji likučiai turi būti apskaičiuojami ir parodomi kaip grynųjų turto pokyčių ir grynųjų įsipareigojimų pokyčių suma.

Perduodant tarptautinių investicijų balanso duomenis, grynosios pozicijos turėtų būti apskaičiuojamos ir parodomos kaip turto pozicijos ir įsipareigojimų pozicijos skirtumas.

| — | Duomenų apskaitos taisyklių nustatymas: NCB turi įgyvendinti vertės nustatymo taisykles, kurios buvo išplatintos ir kurias galima gauti pagal pareikalavimą, prieš siunčiant duomenis į ECB. |
| --- | --- |

—

Duomenų apskaitos taisyklių nustatymas: NCB turi įgyvendinti vertės nustatymo taisykles, kurios buvo išplatintos ir kurias galima gauti pagal pareikalavimą, prieš siunčiant duomenis į ECB.

Atliekant pataisymus, NCB gali siųsti atnaujintą duomenų komplektą į ECB. Bet kokie pataisymai turėtų būti perduodami taip:

| — | Mėnesio mokėjimų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant: i) kito mėnesio duomenis; ii) atitinkamus ketvirčio duomenis; ir iii) atitinkamus pataisytus ketvirčio duomenis. |
| --- | --- |

—

Mėnesio mokėjimų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant: i) kito mėnesio duomenis; ii) atitinkamus ketvirčio duomenis; ir iii) atitinkamus pataisytus ketvirčio duomenis.

| — | Ketvirčio mokėjimų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant kito ketvirčio duomenis, |
| --- | --- |

—

Ketvirčio mokėjimų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant kito ketvirčio duomenis,

| — | Ketvirčio tarptautinių investicijų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant kito ketvirčio duomenis. |
| --- | --- |

—

Ketvirčio tarptautinių investicijų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant kito ketvirčio duomenis.

| — | Metų tarptautinių investicijų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant kitų metų duomenis. |
| --- | --- |

—

Metų tarptautinių investicijų balanso duomenų pataisymai atliekami pateikiant kitų metų duomenis.

Visi mėnesio ir ketvirčio mokėjimų balanso duomenų pataisymai, susiję su visų metų duomenimis, atliekami NCB kovo pabaigoje ir rugsėjo pabaigoje pateikiant juos ECB kartu su metų tarptautinių investicijų balanso duomenimis.

Ketvirčio tarptautinių investicijų balanso duomenų pataisymai, susiję su visų metų duomenimis, atliekami NCB rugsėjo pabaigoje pateikiant ECB metų tarptautinių investicijų balanso duomenis.

Tarptautinio atsargų šablono duomenų pataisymai gali būti atliekami nuolat, esant poreikiui. Tačiau turi būti užtikrintas laikotarpio pabaigos pozicijų ir atitinkamų indėlių į euro zonos (ketvirčio ir metų) tarptautinių investicijų balansą straipsnių atitikimas.

---

VI PRIEDAS

STATISTINIŲ DUOMENŲ RINKIMO KONTROLĖS METODAI

Europos centrinis bankas (ECB) kontroliuoja duomenų rinkimo metodus, kurie naudojami teikiant mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistiką, taip pat sąvokas ir apibrėžimus, kuriuos paprastai vartoja dalyvaujančios valstybės narės. Kontrolė bus vykdoma atnaujinant ECB leidinį „Statistiniai Europos Sąjungos mokėjimų balanso/tarptautinių investicijų balanso metodai“ (toliau – MB knyga). Greta kontrolės tikslo, MB knyga siekiama informuoti euro zonos mokėjimų balanso sudarytojus apie pasikeitimus, įvykusius euro zonos valstybėse narėse.

MB knygoje visoms valstybėms narėms pateikiama informacija apie mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistikos duomenų struktūrą. Pateikiami išsamūs duomenų rinkimo metodų ir naudojamų sąvokų bei apibrėžimų aprašymai, taip pat pateikiama informacija dėl valstybių narių nukrypimų nuo priimtų mokėjimų balanso ir tarptautinių investicijų balanso statistinių duomenų apibrėžimų.

MB knyga atnaujinama kasmet glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

---

VII PRIEDAS

DUOMENŲ APIE INVESTICIJŲ PORTFELĮ RINKIMAS

Kadangi iš esmės sunku sudaryti investicijų portfelio statistiką, buvo nuspręsta, kad būtina apibrėžti bendrą požiūrį į šios informacijos rinkimą visoje euro zonoje

Kaip paaiškinta IV priedo 1.4 skirsnyje, buvo atlikta nacionalinė galimybių studija dėl galimybės rinkti duomenis pagal atskirus vertybinius popierius euro zonos mastu. Ši studija buvo užbaigta tokiu susitarimu: iki 2008 m. kovo pabaigos euro zonos valstybės narės pagal atskirus vertybinius popierius renka duomenis bent jau apie ketvirčio investicijų portfelio turto ir įsipareigojimų likučius. Iki to laiko kai kurios valstybės narės galės pateikti tik geriausius įvertinius duomenis pagal tam tikrus investicijų portfelio klasifikacijos kriterijus, konkrečiai pagal emitento sektorių arba valiutą/emisijos valstybę.

Veikiančios Centralizuotos vertybinių popierių duomenų bazės (CVPDB) buvimas laikomas svarbia sąlyga, kad naujosios rinkimo sistemos pradėtų veikti. Todėl jeigu CVPDB projekto pirmosios stadijos „Baigiamasis projekto dokumentas“ nebus pateiktas Valdančiajai tarybai per Europos centrinių bankų sistemos Statistikos komitetą iki 2005 m. kovo pabaigos, šis terminas bus pratęstas tiek, kiek vėluos šis pateikimas.

Siekiama, kad apimtis būtų apibrėžta taip: vertybinių popierių likučiai, apie kuriuos nacionaliniam sudarytojui pranešama agreguotai, t. y. nenaudojant standartinių (ISIN ar pan.) kodų, neturi viršyti 15 % nuo bendrų investicijų portfelio turto ir įsipareigojimų likučių. Ši ribinė vertė turėtų būti naudojama kaip orientyras vertinant valstybių narių sistemų apimtį. CVPDB turėtų pakankamai apimti investicijų portfelio vertybinius popierius pasauliniu mastu, kad įgalintų sudaryti duomenų pagal atskirus vertybinius popierius statistiką.

Investicijų portfelio turto ir įsipareigojimų likučiai tarptautinių investicijų balanse yra sudaromi remiantis vien duomenimis apie likučius.

Nuo 2008 m. kovo (pradedant nuo duomenų apie 2008 m. sausio mėn. sandorius ir 2007 m. pabaigos pozicijas) euro zonos investicijų portfelio rinkimo sistemos atitinka vieną iš modelių, pateiktų toliau lentelėje:

Įteisinti duomenų apie investicijų portfelį rinkimo modeliai

| — | Mėnesio likučiai [s-b-s] + mėnesio srautai [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Mėnesio likučiai [s-b-s] + mėnesio srautai [s-b-s]

| — | Ketvirčio likučiai [s-b-s] + mėnesio srautai [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Ketvirčio likučiai [s-b-s] + mėnesio srautai [s-b-s]

| — | Mėnesio likučiai [s-b-s] + išvesti mėnesio srautai [s-b-s] |
| --- | --- |

—

Mėnesio likučiai [s-b-s] + išvesti mėnesio srautai [s-b-s]

| — | Ketvirčio likučiai [s-b-s] + mėnesio srautai [agreguota] |
| --- | --- |

—

Ketvirčio likučiai [s-b-s] + mėnesio srautai [agreguota]

Pastabos:

„s-b-s“ = duomenų pagal atskirus vertybinius popierius rinkimas

„išvesti srautai“ = likučių skirtumas (pakoreguotas pagal valiutos keitimo santykio, kainų ir kitų įvardytų apimties pasikeitimų kitimą)

---

III Pranešimai

Komisija

| 30.11.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 292/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 292/63

---

KVIETIMAS TEIKTI PARAIŠKAS VP/2004/017

Biudžeto eilutė 04.02.10

Novatoriškos priemonės pagal reglamento dėl Europos socialinio fondo 6 straipsnį: „Pagal ESF 6 straipsnį įgyvendintų projektų inovacijų perkėlimas ir sklaida“

(2004/C 292/06)

Reglamento dėl Europos socialinio fondo (1) 6 straipsniu remiamos novatoriškos priemonės, kuriomis siekiama propaguoti naujus metodus ir surinkti gerosios patirties pavyzdžius, kurie vėliau galėtų patobulinti ESF remiamos veiklos įgyvendinimą.

Šis kvietimas teikti paraiškas yra susijęs su novatoriškų požiūrių ir metodų, kurie buvo išplėtoti 6 straipsnyje 2000–2006 programavimo laikotarpiu, perkėlimu bei sklaida.

Šio kvietimo teikti paraiškas tikslas – nustatyti vertingiausias žinias ir patirtį, kurių galima įgyti iš pagal 6 straipsnį įgyvendintų projektų, ir jas tikslingai perkelti bei paskleisti platesnei auditorijai.

Yra dvi galutinės paraiškų pateikimo datos pagal šį kvietimą teikti paraiškas:

| — | pirmojo turo paraiškų galutinė pateikimo data – 2005 m. vasario 16 d. Projektai turi prasidėti tarp 2005 rugsėjo 1 ir 30 d. d. Maksimali projektų trukmė – 12 mėnesių, |
| --- | --- |

—

pirmojo turo paraiškų galutinė pateikimo data – 2005 m. vasario 16 d. Projektai turi prasidėti tarp 2005 rugsėjo 1 ir 30 d. d. Maksimali projektų trukmė – 12 mėnesių,

| — | antrojo turo paraiškų galutinė pateikimo data – 2006 vasario 16 d. Projektai turi prasidėti tarp 2006 rugsėjo 1 ir 30 d. d. Maksimali projektų trukmė – 12 mėnesių. |
| --- | --- |

—

antrojo turo paraiškų galutinė pateikimo data – 2006 vasario 16 d. Projektai turi prasidėti tarp 2006 rugsėjo 1 ir 30 d. d. Maksimali projektų trukmė – 12 mėnesių.

Išsamesnė informacija apie paraiškų teikimo tvarką, finansavimą bei tinkamumo reikalavimų, atrankos ir paramos gavimo kriterijus, įskaitant pareiškėjui skirtas gaires, paraiškų dėl subsidijos formas, numatomą biudžetą ir kitus priedus, galima parsisiųsdinti iš interneto svetainės:

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/empl/vp_2004_017/library

Visi šioje interneto svetainėje esantys dokumentai bei informacija yra neatskiriama ir privaloma šio kvietimo teikti paraiškas dalis.

---

(1)  1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1784/1999 dėl Europos socialinio fondo (OL L 213, 1999 8 13, p. 66.)

---