# Europeiska unionens C 295/2004

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 295 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 47 årgången30 november 2004 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 295

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

47 årgången30 november 2004

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Revisionsrätten |
| 2004/C 295/1 | Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen Har Sapard förvaltats väl? samt kommissionens svar | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Revisionsrätten

2004/C 295/1

Särskild rapport nr 2/2004 om stöd inför anslutningen Har Sapard förvaltats väl? samt kommissionens svar

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Revisionsrätten

| 30.11.2004 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 295/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 295/1

---

SÄRSKILD RAPPORT nr 2/2004

om stöd inför anslutningen

HAR SAPARD FÖRVALTATS VÄL?

samt kommissionens svar

(i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

(2004/C 295/01)

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| I–XI | SAMMANFATTNING |
| --- | --- |

I–XI

| 1–10 | INLEDNING |
| --- | --- |

1–10

| 1–7 | Vad är Sapard? |
| --- | --- |

1–7

| 8–10 | Hur granskade vi Sapard? |
| --- | --- |

8–10

| 11–25 | STEG I GENOMFÖRANDET AV SAPARD |
| --- | --- |

11–25

| 11–12 | Stora delar av tillgängliga medel utnyttjades inte |
| --- | --- |

11–12

| 13–15 | Det tog tid att inrätta programmen |
| --- | --- |

13–15

| 16–21 | Sapardländerna var försenade med genomförandet |
| --- | --- |

16–21

| 22–23 | Viktiga steg analyserades inte så att man kunde dra lärdomar av dem |
| --- | --- |

22–23

| 24–25 | Budgetarna underutnyttjades systematiskt |
| --- | --- |

24–25

| 26–35 | DECENTRALISERAT GENOMFÖRANDE |
| --- | --- |

26–35

| 26–27 | Kommissionens val |
| --- | --- |

26–27

| 28–30 | Bristen på förberedelse från kommissionens sida och den snäva tidsramen försvårade dock decentraliseringen |
| --- | --- |

28–30

| 31–35 | Kommissionens förvaltning var inte alltid anpassad till Sapardländernas behov |
| --- | --- |

31–35

| 36–57 | FRÄMSTA RESULTATEN AV SAPARD |
| --- | --- |

36–57

| 36–37 | Begränsad effekt i åtta av tio länder |
| --- | --- |

36–37

| 38–40 | Mervärdesskatt som en stödberättigande utgift bidrar inte till Sapards mål |
| --- | --- |

38–40

| 41–47 | Litet bidrag till att uppnå ”EU-normerna” |
| --- | --- |

41–47

| 48–49 | Målen var inte alltid tydliga |
| --- | --- |

48–49

| 50–51 | Kommissionens rapportering om mål och prioriteringar uppfyllde inte kraven |
| --- | --- |

50–51

| 52–57 | Institutionsuppbyggnaden har varit positiv utom när det gäller miljöåtgärder inom jordbruket |
| --- | --- |

52–57

| 58–80 | BEDÖMNING AV DE SYSTEM SOM INRÄTTATS I LÄNDERNA |
| --- | --- |

58–80

| 58–60 | Förhandsgodkännande av systemen har garanterat strikta system för finansiell kontroll |
| --- | --- |

58–60

| 61–65 | I allmänhet fungerade systemen i praktiken |
| --- | --- |

61–65

| 66–67 | Det saknades verifierande underlag i handlingarna |
| --- | --- |

66–67

| 68–76 | Sapardsystemen var beroende av andra, svagare system |
| --- | --- |

68–76

| 77–80 | Nationella ränteregler stod i strid med Sapardbestämmelserna |
| --- | --- |

77–80

| 81–97 | GENOMFÖRANDEPROBLEM I SAPARDLÄNDERNA |
| --- | --- |

81–97

| 81–90 | Potentiella stödmottagare saknar egna resurser och har svårt att få kredit |
| --- | --- |

81–90

| 91–95 | De administrativa förfarandena var tungrodda |
| --- | --- |

91–95

| 96–97 | Resultat: endast ekonomiskt starka stödmottagare får stöd |
| --- | --- |

96–97

| 98–109 | KOMMISSIONEN MÅSTE VIDTA ÅTGÄRDER PÅ FÖLJANDE OMRÅDEN |
| --- | --- |

98–109

| 98–103 | Otillräckliga bestämmelser och kontroller leder till att medlen som är avsedda för allmänna kostnader används fel |
| --- | --- |

98–103

| 104–109 | Det saknas garantier för att pengarna används väl enligt bestämmelserna för privat upphandling |
| --- | --- |

104–109

| 110–121 | SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER |
| --- | --- |

110–121

Bilaga 1EU-bidrag 2000–2003 per land och huvudtyp av stödmottagare och åtgärd

Bilaga 2 Förteckning över granskade projekt

Kommissionens svar

SAMMANFATTNING

| I. | Det särskilda föranslutningsinstrumentet för jordbruket och utveckling av landsbygden (Sapard) är det första programmet för externt stöd som genomförs decentraliserat. Målet med programmet är att bidra till att gemenskapens regelverk införs och att lösa problem när det gäller anpassningen av jordbrukssektorn och landsbygdsområden i de tio länder som får stöd från Sapard (1). Dessa länder kallas i fortsättningen ”Sapardländerna”. På grund av den stora ökningen av föranslutningsbudgeten, som i Sapards fall skulle förvaltas genom nybildade strukturer enligt nya bestämmelser, utförde revisionsrätten en granskning som skulle besvara följande fråga: ”Har Sapard förvaltats väl?” (se punkterna 1–10). |
| --- | --- |

I.

Det särskilda föranslutningsinstrumentet för jordbruket och utveckling av landsbygden (Sapard) är det första programmet för externt stöd som genomförs decentraliserat. Målet med programmet är att bidra till att gemenskapens regelverk införs och att lösa problem när det gäller anpassningen av jordbrukssektorn och landsbygdsområden i de tio länder som får stöd från Sapard (1). Dessa länder kallas i fortsättningen ”Sapardländerna”. På grund av den stora ökningen av föranslutningsbudgeten, som i Sapards fall skulle förvaltas genom nybildade strukturer enligt nya bestämmelser, utförde revisionsrätten en granskning som skulle besvara följande fråga: ”Har Sapard förvaltats väl?” (se punkterna 1–10).

| II. | Svaret på den frågan är att förvaltningen har varit av skiftande kvalitet. Det förekom kraftiga förseningar när det gällde att komma igång med Sapard, vilket till viss del berodde på att kommissionen var försenad med sin planering. Genomförandetakten för Sapard har dock ökat, men huvudmålen hade inte uppnåtts vid utgången av 2003. Genomförandet försenades i de flesta Sapardländerna, delvis på grund av att det saknades vägledning och rådgivning från kommissionen och på att länderna stod inför en svår inlärningsprocess, och vissa åtgärder genomfördes inte. |
| --- | --- |

II.

Svaret på den frågan är att förvaltningen har varit av skiftande kvalitet. Det förekom kraftiga förseningar när det gällde att komma igång med Sapard, vilket till viss del berodde på att kommissionen var försenad med sin planering. Genomförandetakten för Sapard har dock ökat, men huvudmålen hade inte uppnåtts vid utgången av 2003. Genomförandet försenades i de flesta Sapardländerna, delvis på grund av att det saknades vägledning och rådgivning från kommissionen och på att länderna stod inför en svår inlärningsprocess, och vissa åtgärder genomfördes inte.

| III. | Stora delar av de tillgängliga anslagen utnyttjades inte och budgetarna överskattades systematiskt på grund av att det tog lång tid att inrätta och genomföra Sapard. Detaljerade principer och bestämmelser för genomförandet var inte färdiga när rådet antog Sapardförordningen i juni 1999. System behövde inrättas i Sapardländerna, vilket tog lång tid i somliga fall, och kommissionen analyserade inte orsakerna till detta. Sedan Sapard påbörjades i de berörda länderna har de tungrodda administrativa förfarandena, som är striktare än vad som krävs enligt Sapardbestämmelserna, förhindrat ett snabbt och effektivt genomförande av programmet (se punkterna 11–25). |
| --- | --- |

III.

Stora delar av de tillgängliga anslagen utnyttjades inte och budgetarna överskattades systematiskt på grund av att det tog lång tid att inrätta och genomföra Sapard. Detaljerade principer och bestämmelser för genomförandet var inte färdiga när rådet antog Sapardförordningen i juni 1999. System behövde inrättas i Sapardländerna, vilket tog lång tid i somliga fall, och kommissionen analyserade inte orsakerna till detta. Sedan Sapard påbörjades i de berörda länderna har de tungrodda administrativa förfarandena, som är striktare än vad som krävs enligt Sapardbestämmelserna, förhindrat ett snabbt och effektivt genomförande av programmet (se punkterna 11–25).

| IV. | Kommissionens val att ha ett decentraliserat genomförande var riktigt med tanke på att antalet projekt som skulle finansieras förmodligen skulle bli stort, men den underskattade den tid som krävdes för att genomföra dem. Även om kommissionen anordnade seminarier och hade andra kontakter med Sapardländerna var inte dess decentraliserade förvaltning av Sapard någon garanti för att problem med genomförandet upptäcktes och följdes upp aktivt och systematiskt. Därför användes inte de bästa arbetsmetoderna i alla Sapardländer (se punkterna 26–35). |
| --- | --- |

IV.

Kommissionens val att ha ett decentraliserat genomförande var riktigt med tanke på att antalet projekt som skulle finansieras förmodligen skulle bli stort, men den underskattade den tid som krävdes för att genomföra dem. Även om kommissionen anordnade seminarier och hade andra kontakter med Sapardländerna var inte dess decentraliserade förvaltning av Sapard någon garanti för att problem med genomförandet upptäcktes och följdes upp aktivt och systematiskt. Därför användes inte de bästa arbetsmetoderna i alla Sapardländer (se punkterna 26–35).

| V. | Under de första fyra åren av genomförande betalades endast 323 miljoner euro (14,8 %) av den tillgängliga budgeten på 2 183 miljoner euro ut till de slutliga stödmottagarna. På grund av den låga utnyttjandegraden under föranslutningsperioden, som för åtta av de tio mottagarländerna löper från den 1 januari 2000 till 1 maj 2004, har man endast i liten utsträckning bidragit till de mål som fastställts för Sapard. När det gäller Bulgarien och Rumänien, där föranslutningsperioden beräknas löpa fram till den 1 januari 2007, kan man förvänta sig en betydligt större effekt. I Polen kommer Sapard att betala minst 17,7 miljoner euro i form av mervärdesskatt till statsbudgeten, vilket inte bidrar till målen för Sapard (se punkterna 36–40). |
| --- | --- |

V.

Under de första fyra åren av genomförande betalades endast 323 miljoner euro (14,8 %) av den tillgängliga budgeten på 2 183 miljoner euro ut till de slutliga stödmottagarna. På grund av den låga utnyttjandegraden under föranslutningsperioden, som för åtta av de tio mottagarländerna löper från den 1 januari 2000 till 1 maj 2004, har man endast i liten utsträckning bidragit till de mål som fastställts för Sapard. När det gäller Bulgarien och Rumänien, där föranslutningsperioden beräknas löpa fram till den 1 januari 2007, kan man förvänta sig en betydligt större effekt. I Polen kommer Sapard att betala minst 17,7 miljoner euro i form av mervärdesskatt till statsbudgeten, vilket inte bidrar till målen för Sapard (se punkterna 36–40).

| VI. | De första resultaten av slutförda projekt visar att pengarna till bearbetning av jordbruksprodukter i allmänhet i större utsträckning har använts till projekt som ökar jordbruksproduktionen och inte till projekt som höjer kvaliteten på den (dvs. som uppfyller kvalitets- och hälsonormerna och miljöskyddskrav) (se punkterna 41–47). |
| --- | --- |

VI.

De första resultaten av slutförda projekt visar att pengarna till bearbetning av jordbruksprodukter i allmänhet i större utsträckning har använts till projekt som ökar jordbruksproduktionen och inte till projekt som höjer kvaliteten på den (dvs. som uppfyller kvalitets- och hälsonormerna och miljöskyddskrav) (se punkterna 41–47).

| VII. | Kommissionen rapporterade inte om hur väl Sapard uppnådde sina mål, utan inriktade sig i stället på institutionsuppbyggnad. Det har varit positivt eftersom Sapard på så sätt har kunnat ge de nationella förvaltningarna praktiska erfarenheter av hur man förvaltar EU-medel efter anslutningen. När det däremot gäller en av de viktigaste åtgärderna efter anslutningen, miljöåtgärder inom jordbruket, hade programmet en begränsad effekt (se punkterna 48–57). |
| --- | --- |

VII.

Kommissionen rapporterade inte om hur väl Sapard uppnådde sina mål, utan inriktade sig i stället på institutionsuppbyggnad. Det har varit positivt eftersom Sapard på så sätt har kunnat ge de nationella förvaltningarna praktiska erfarenheter av hur man förvaltar EU-medel efter anslutningen. När det däremot gäller en av de viktigaste åtgärderna efter anslutningen, miljöåtgärder inom jordbruket, hade programmet en begränsad effekt (se punkterna 48–57).

| VIII. | Ett krav enligt Sapard är att de system som inrättas av de berörda länderna får ett förhandsgodkännande av kommissionen som grundar sig på kommissionens egna kontroller. Detta har garanterat att välfungerande system med nyckelkontroller inrättats innan några medel kunde användas. Detta krav gör att Sapard på en viktig punkt skiljer sig från liknande program i medlemsstaterna, som kan börja genomföras utan att kommissionen kontrollerar och förhandsgodkänner systemen (se punkterna 58–60). |
| --- | --- |

VIII.

Ett krav enligt Sapard är att de system som inrättas av de berörda länderna får ett förhandsgodkännande av kommissionen som grundar sig på kommissionens egna kontroller. Detta har garanterat att välfungerande system med nyckelkontroller inrättats innan några medel kunde användas. Detta krav gör att Sapard på en viktig punkt skiljer sig från liknande program i medlemsstaterna, som kan börja genomföras utan att kommissionen kontrollerar och förhandsgodkänner systemen (se punkterna 58–60).

| IX. | Revisionsrätten konstaterade att Sapardsystemen innehöll nyckelbegrepp, att förfarandena var väldokumenterade, att de system som fanns på papperet i regel fungerade i praktiken och att kontrollförfarandena följdes för merparten av de handlingar som granskades. Ett problem var att andra sammanhörande system, som tillhandahöll uppgifter till Sapardsystemen men inte förhandsgodkändes av kommissionen, inte var av samma kvalitet. Detta gällde särskilt de nationella kontrollerna av att kvalitets-, hälso- och miljönormerna uppfylldes, vilka visade sig vara otillräckliga (se punkterna 61–80). |
| --- | --- |

IX.

Revisionsrätten konstaterade att Sapardsystemen innehöll nyckelbegrepp, att förfarandena var väldokumenterade, att de system som fanns på papperet i regel fungerade i praktiken och att kontrollförfarandena följdes för merparten av de handlingar som granskades. Ett problem var att andra sammanhörande system, som tillhandahöll uppgifter till Sapardsystemen men inte förhandsgodkändes av kommissionen, inte var av samma kvalitet. Detta gällde särskilt de nationella kontrollerna av att kvalitets-, hälso- och miljönormerna uppfylldes, vilka visade sig vara otillräckliga (se punkterna 61–80).

| X. | Den vanligaste typen av problem i genomförandet var att potentiella stödmottagare saknade egna resurser, hade svårt att få kredit och brottades med tungrodda administrativa förfaranden. Följden blev att Sapard gynnade ekonomiskt starka och bättre organiserade stödmottagare som hade tillräckligt med kapital eller möjlighet att låna pengar. För mindre jordbruk och företag som måste göra störst ansträngningar för att uppfylla normerna, modernisera verksamheten och öka effektiviteten var detta ett stort handikapp (se punkterna 81–97). |
| --- | --- |

X.

Den vanligaste typen av problem i genomförandet var att potentiella stödmottagare saknade egna resurser, hade svårt att få kredit och brottades med tungrodda administrativa förfaranden. Följden blev att Sapard gynnade ekonomiskt starka och bättre organiserade stödmottagare som hade tillräckligt med kapital eller möjlighet att låna pengar. För mindre jordbruk och företag som måste göra störst ansträngningar för att uppfylla normerna, modernisera verksamheten och öka effektiviteten var detta ett stort handikapp (se punkterna 81–97).

| XI. | Bestämmelserna om och kontrollerna av privat upphandling och allmänna kostnader var otillräckliga. Det gjordes inga ändamålsenliga kontroller för att förhindra att fakturor med för höga belopp godkändes och betalades (se punkterna 98–109). |
| --- | --- |

XI.

Bestämmelserna om och kontrollerna av privat upphandling och allmänna kostnader var otillräckliga. Det gjordes inga ändamålsenliga kontroller för att förhindra att fakturor med för höga belopp godkändes och betalades (se punkterna 98–109).

INLEDNING

Vad är Sapard?

| 1. | Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 fattade Europeiska rådet beslutet att inleda utvidgningsprocessen och förbereda Sapardländerna inför anslutningen till unionen. I detta ingick en förstärkt föranslutningsstrategi som skulle göra det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att så småningom bli medlemmar av Europeiska unionen och för detta ändamål anpassa sig så långt som möjligt till gemenskapens regelverk (2). Som ett led i föranslutningsstrategin beslutade man om en kraftig höjning av föranslutningsstödet, så att detta förutom Phareprogrammet (3) skulle innefatta stöd till jordbruket och stöd till strukturåtgärder från år 2000. |
| --- | --- |

1.

Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 fattade Europeiska rådet beslutet att inleda utvidgningsprocessen och förbereda Sapardländerna inför anslutningen till unionen. I detta ingick en förstärkt föranslutningsstrategi som skulle göra det möjligt för länderna i Central- och Östeuropa att så småningom bli medlemmar av Europeiska unionen och för detta ändamål anpassa sig så långt som möjligt till gemenskapens regelverk (2). Som ett led i föranslutningsstrategin beslutade man om en kraftig höjning av föranslutningsstödet, så att detta förutom Phareprogrammet (3) skulle innefatta stöd till jordbruket och stöd till strukturåtgärder från år 2000.

| 2. | I enlighet med detta inleddes det särskilda föranslutningsprogrammet för jordbruk och landsbygdens utveckling (Sapard) den 1 januari 2000. I Sapardförordningen (4) specificeras det att målen med programmet är att






  — | bidra till att införa gemenskapens regelverk för den gemensamma jordbrukspolitiken och närliggande politikområden, och |
| --- | --- | --- |

2.

I enlighet med detta inleddes det särskilda föranslutningsprogrammet för jordbruk och landsbygdens utveckling (Sapard) den 1 januari 2000. I Sapardförordningen (4) specificeras det att målen med programmet är att

—

bidra till att införa gemenskapens regelverk för den gemensamma jordbrukspolitiken och närliggande politikområden, och

| — | lösa prioriterade och särskilda problem i samband med en hållbar anpassning av jordbrukssektorn och landsbygdsområden i länderna. |
| --- | --- |

—

lösa prioriterade och särskilda problem i samband med en hållbar anpassning av jordbrukssektorn och landsbygdsområden i länderna.

| 3. | Programmet förvaltades enligt kapitel 1, avdelning B7-0 (föranslutningsstrategi) i budgeten (5). De belopp som gjorts tillgängliga för de tio Sapardländerna för åren 2000–2003 uppgick till 2 183 miljoner euro (6). I bilaga 1 visas hur detta belopp är fördelat per land. |
| --- | --- |

3.

Programmet förvaltades enligt kapitel 1, avdelning B7-0 (föranslutningsstrategi) i budgeten (5). De belopp som gjorts tillgängliga för de tio Sapardländerna för åren 2000–2003 uppgick till 2 183 miljoner euro (6). I bilaga 1 visas hur detta belopp är fördelat per land.

| 4. | Sapard ger stöd genom EU-medel och nationella medel för upp till 50 % till jordbruksproducenter (främst till investeringar i jordbruksmaskiner på jordbruksföretag) och förädlingsföretag (främst till investeringar i utrustning) och den resterande delen (50 % eller mer) finansieras av stödmottagaren (7). När det gäller lokalsamhällen (infrastrukturer för landsbygdsutveckling som lokala vägar och avloppssystem) uppgår stödet från Sapard till 100 %. I samtliga fall (oavsett om det statliga stödet ges upp till 50 % eller 100 %) uppgår EU:s bidrag till 75 % av det utbetalade stödet medan den nationella medfinansieringen täcker återstående 25 %. |
| --- | --- |

4.

Sapard ger stöd genom EU-medel och nationella medel för upp till 50 % till jordbruksproducenter (främst till investeringar i jordbruksmaskiner på jordbruksföretag) och förädlingsföretag (främst till investeringar i utrustning) och den resterande delen (50 % eller mer) finansieras av stödmottagaren (7). När det gäller lokalsamhällen (infrastrukturer för landsbygdsutveckling som lokala vägar och avloppssystem) uppgår stödet från Sapard till 100 %. I samtliga fall (oavsett om det statliga stödet ges upp till 50 % eller 100 %) uppgår EU:s bidrag till 75 % av det utbetalade stödet medan den nationella medfinansieringen täcker återstående 25 %.

| 5. | Sapard är ett unikt program i den meningen att det är det första programmet för externt stöd som genomförs decentraliserat. Det innebär att det inte behövs något förhandsgodkännande från kommissionen när det gäller valet av projekt, anbudsförfarande och tecknande av kontrakt (8). Den decentraliserade förvaltningen i Sapardländerna har noggrant följt de system som inrättats i EU:s medlemsstater, inbegripet kommissionens godkännande av ett ”program för jordbruket och landsbygdsutveckling” för varje Sapardland. I Sapardförordningen föreskrivs det att programmen skall grunda sig på planer som dessa länder upprättar och som skall gälla de 15 åtgärder som fastställts i förordningen. |
| --- | --- |

5.

Sapard är ett unikt program i den meningen att det är det första programmet för externt stöd som genomförs decentraliserat. Det innebär att det inte behövs något förhandsgodkännande från kommissionen när det gäller valet av projekt, anbudsförfarande och tecknande av kontrakt (8). Den decentraliserade förvaltningen i Sapardländerna har noggrant följt de system som inrättats i EU:s medlemsstater, inbegripet kommissionens godkännande av ett ”program för jordbruket och landsbygdsutveckling” för varje Sapardland. I Sapardförordningen föreskrivs det att programmen skall grunda sig på planer som dessa länder upprättar och som skall gälla de 15 åtgärder som fastställts i förordningen.

| 6. | Man har inriktat sig på åtgärder som gäller investeringar i bearbetningen av jordbruksprodukter (förbättring av bearbetningen och marknadsföringen av jordbruksprodukter och investeringar i jordbruksföretag) och åtgärder som utvecklar landsbygdsområden (utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur). Sapardländerna gav dessa åtgärder en högre prioritet än andra möjliga åtgärder, till exempel miljöåtgärder för jordbruket, åtgärder för skogsbruk och beskogning, vilka endast tilldelades fyra procent av de totala medlen. I bilaga 1 visas hur anslagen till den främsta typen av åtgärd och stödmottagare fördelades per land. |
| --- | --- |

6.

Man har inriktat sig på åtgärder som gäller investeringar i bearbetningen av jordbruksprodukter (förbättring av bearbetningen och marknadsföringen av jordbruksprodukter och investeringar i jordbruksföretag) och åtgärder som utvecklar landsbygdsområden (utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur). Sapardländerna gav dessa åtgärder en högre prioritet än andra möjliga åtgärder, till exempel miljöåtgärder för jordbruket, åtgärder för skogsbruk och beskogning, vilka endast tilldelades fyra procent av de totala medlen. I bilaga 1 visas hur anslagen till den främsta typen av åtgärd och stödmottagare fördelades per land.

| 7. | Ansvaret för genomförande och utbetalningar i Sapardländerna ligger på Sapardorganet. Potentiella stödmottagare skickar in ansökningar till organets lokalkontor. Ett separat organ i finansministeriet, kallat den nationella fonden, begär och tar emot betalningar från kommissionen och gör medlen tillgängliga för Sapardorganet. |
| --- | --- |

7.

Ansvaret för genomförande och utbetalningar i Sapardländerna ligger på Sapardorganet. Potentiella stödmottagare skickar in ansökningar till organets lokalkontor. Ett separat organ i finansministeriet, kallat den nationella fonden, begär och tar emot betalningar från kommissionen och gör medlen tillgängliga för Sapardorganet.

Hur granskade vi Sapard?

| 8. | På grund av den stora ökningen av föranslutningsbudgeten i allmänhet, som fördubblades från 1999 till 2000 och som, när det gäller Sapard, skulle förvaltas genom nybildade strukturer enligt nya bestämmelser, beslutade revisionsrätten att genomföra en granskning för att besvara frågan: ”Har Sapard förvaltats väl?” Det fastställdes tre granskningsmål som gällde följande:






  — | Kommissionens förvaltnings- och kontrollsystem för programmet. |
| --- | --- | --- |

8.

På grund av den stora ökningen av föranslutningsbudgeten i allmänhet, som fördubblades från 1999 till 2000 och som, när det gäller Sapard, skulle förvaltas genom nybildade strukturer enligt nya bestämmelser, beslutade revisionsrätten att genomföra en granskning för att besvara frågan: ”Har Sapard förvaltats väl?” Det fastställdes tre granskningsmål som gällde följande:

—

Kommissionens förvaltnings- och kontrollsystem för programmet.

| — | Kvaliteten på de inrättade systemen i Sapardländerna. |
| --- | --- |

—

Kvaliteten på de inrättade systemen i Sapardländerna.

| — | De nationella och regionala myndigheternas urval, godkännande och genomförande av projekt. |
| --- | --- |

—

De nationella och regionala myndigheternas urval, godkännande och genomförande av projekt.

Med utgångspunkt i dessa granskningsmål kunde revisionsrätten analysera huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen var ändamålsenliga och tillämpades förnuftigt eller avgöra om de var otillräckliga.

| 9. | Granskningarna utfördes vid kommissionen (generaldirektoratet för jordbruk) och i fyra Sapardländer (Bulgarien, Litauen, Polen och Rumänien). Dokumentgranskningar gjordes för ett urval av 76 projekt av vilka 42 besöktes på plats mellan november 2002 och september 2003. Projekten i urvalet täckte de främsta åtgärder som genomförts vid tiden för granskningen, vilka utgjorde cirka 95 % av alla ingågna kontrakt och gjorda betalningar i de fyra länderna (9). Dessutom granskades viktiga element i de system som inrättats i Sapardländerna. Personalen vid de högre/nationella revisionsorganen i de länder som besöktes arbetade och följde med revisionsrättens revisorer. |
| --- | --- |

9.

Granskningarna utfördes vid kommissionen (generaldirektoratet för jordbruk) och i fyra Sapardländer (Bulgarien, Litauen, Polen och Rumänien). Dokumentgranskningar gjordes för ett urval av 76 projekt av vilka 42 besöktes på plats mellan november 2002 och september 2003. Projekten i urvalet täckte de främsta åtgärder som genomförts vid tiden för granskningen, vilka utgjorde cirka 95 % av alla ingågna kontrakt och gjorda betalningar i de fyra länderna (9). Dessutom granskades viktiga element i de system som inrättats i Sapardländerna. Personalen vid de högre/nationella revisionsorganen i de länder som besöktes arbetade och följde med revisionsrättens revisorer.

| 10. | Granskningen av Sapard byggde på resultaten av tidigare granskningar, som hade inriktats på inrättandet av programmet och kommissionens analys och övervakning av Sapardsystemen som har offentliggjorts i revisionsrättens årsrapport (10). De viktigaste slutsatserna var att det tog avsevärd tid att inrätta Sapardinstrumentet, särskilt när det gällde att klargöra och utarbeta detaljerna i den komplicerade rättsliga grunden och att förvaltnings- och kontrollsystemen innehöll ett otillräckligt antal kontroller på riskområden som personalresurser, förebyggande av dubbel finansiering, sund ekonomisk förvaltning, bankräntor och uppfyllande av miniminormerna i fråga om miljö, hygien och djurens välbefinnande. |
| --- | --- |

10.

Granskningen av Sapard byggde på resultaten av tidigare granskningar, som hade inriktats på inrättandet av programmet och kommissionens analys och övervakning av Sapardsystemen som har offentliggjorts i revisionsrättens årsrapport (10). De viktigaste slutsatserna var att det tog avsevärd tid att inrätta Sapardinstrumentet, särskilt när det gällde att klargöra och utarbeta detaljerna i den komplicerade rättsliga grunden och att förvaltnings- och kontrollsystemen innehöll ett otillräckligt antal kontroller på riskområden som personalresurser, förebyggande av dubbel finansiering, sund ekonomisk förvaltning, bankräntor och uppfyllande av miniminormerna i fråga om miljö, hygien och djurens välbefinnande.

STEG I GENOMFÖRANDET AV SAPARD

Stora delar av tillgängliga medel utnyttjades inte

| 11. | I figuren visas de olika stegen i genomförandet av Sapardprogrammet från det första lagförslaget fram till den 31 december 2003. I rutorna finns det information om när viktiga steg togs. De angivna beloppen i sektion ”A” visar hur stor skillnad det är mellan gemenskapens totala ekonomiska bidrag i den allmänna budgeten (11) och det totala belopp för vilket kontrakt tecknats med stödmottagarna. Mellanskillnaden speglar således det tillgängliga belopp i budgeten som inte utnyttjades av Sapardländerna på grund av den tid det tog att få systemen godkända och därefter förseningarna i dessa länder som berodde på svårigheter i genomförandet. De två största problemen i genomförandet tas upp i punkterna 81–95. |
| --- | --- |

11.

I figuren visas de olika stegen i genomförandet av Sapardprogrammet från det första lagförslaget fram till den 31 december 2003. I rutorna finns det information om när viktiga steg togs. De angivna beloppen i sektion ”A” visar hur stor skillnad det är mellan gemenskapens totala ekonomiska bidrag i den allmänna budgeten (11) och det totala belopp för vilket kontrakt tecknats med stödmottagarna. Mellanskillnaden speglar således det tillgängliga belopp i budgeten som inte utnyttjades av Sapardländerna på grund av den tid det tog att få systemen godkända och därefter förseningarna i dessa länder som berodde på svårigheter i genomförandet. De två största problemen i genomförandet tas upp i punkterna 81–95.

Image

| 12. | I sektion ”B” visas hur många kontrakt som tecknats med slutliga stödmottagare, men som ännu inte har betalats. Detta speglar hur lång tid som krävs för att genomföra projekten, vilket när det till exempel gäller byggnadsprojekt normalt kan ta mer än ett år, men också de administrativa förseningarna (se punkt 16 ff). I sektion ”C” visas det faktiska flödet av medel till stödmottagarna. |
| --- | --- |

12.

I sektion ”B” visas hur många kontrakt som tecknats med slutliga stödmottagare, men som ännu inte har betalats. Detta speglar hur lång tid som krävs för att genomföra projekten, vilket när det till exempel gäller byggnadsprojekt normalt kan ta mer än ett år, men också de administrativa förseningarna (se punkt 16 ff). I sektion ”C” visas det faktiska flödet av medel till stödmottagarna.

Det tog tid att inrätta programmen

| 13. | I juni 1999 antog rådet kommissionens förslag till en förordning om Sapard. I detta fastställdes en ny och komplicerad rättslig ram som måste definieras bättre. Det tog kommissionen sju månader att fastställa principerna för genomförandet, sedan sex månader att utarbeta och anta detaljerade bestämmelser, och därefter ytterligare sex månader att utarbeta, förhandla om och anta avtalen med Sapardländerna. Därför fastställdes den rättsliga grunden slutgiltigt den 29 november 2000 (12). Vid utgången av mars 2001 hade alla länder undertecknat avtalen. |
| --- | --- |

13.

I juni 1999 antog rådet kommissionens förslag till en förordning om Sapard. I detta fastställdes en ny och komplicerad rättslig ram som måste definieras bättre. Det tog kommissionen sju månader att fastställa principerna för genomförandet, sedan sex månader att utarbeta och anta detaljerade bestämmelser, och därefter ytterligare sex månader att utarbeta, förhandla om och anta avtalen med Sapardländerna. Därför fastställdes den rättsliga grunden slutgiltigt den 29 november 2000 (12). Vid utgången av mars 2001 hade alla länder undertecknat avtalen.

| 14. | Kommissionen utnyttjade inte den tid som fanns tillgänglig från mars 1998, då man lade fram förslaget till Sapardförordning (13), till juni 1999, då förslaget antogs av rådet, till att förbereda genomförandet ytterligare. Denna femtonmånadersperiod kunde kommissionen ha använt till att utarbeta detajerade principer och bestämmelser som skulle ha gjort riktlinjerna tydligare och påskyndat genomförandet. |
| --- | --- |

14.

Kommissionen utnyttjade inte den tid som fanns tillgänglig från mars 1998, då man lade fram förslaget till Sapardförordning (13), till juni 1999, då förslaget antogs av rådet, till att förbereda genomförandet ytterligare. Denna femtonmånadersperiod kunde kommissionen ha använt till att utarbeta detajerade principer och bestämmelser som skulle ha gjort riktlinjerna tydligare och påskyndat genomförandet.

| 15. | När den rättsliga ramen var klar i november 2000 berodde påbörjandet av Sapard på hur lång tid Sapardländerna behövde för att inrätta systemen. Vissa länder var snabba: kommissionen godkände systemen för somliga åtgärder i Bulgarien i maj 2001. För andra tog det längre tid: Ungern började inte genomföra några åtgärder inom ramen för Sapard förrän den 27 november 2002. |
| --- | --- |

15.

När den rättsliga ramen var klar i november 2000 berodde påbörjandet av Sapard på hur lång tid Sapardländerna behövde för att inrätta systemen. Vissa länder var snabba: kommissionen godkände systemen för somliga åtgärder i Bulgarien i maj 2001. För andra tog det längre tid: Ungern började inte genomföra några åtgärder inom ramen för Sapard förrän den 27 november 2002.

Sapardländerna var försenade med genomförandet

| 16. | Sedan Sapard inleddes i de berörda länderna har tungrodda administrativa förfaranden, som är striktare än vad som krävs enligt Sapardbestämmelserna, förhindrat ett effektivt genomförande av programmet. Nedan ges några exempel på de problem med genomförandet som revisionsrätten upptäckte (se även punkt 91 ff.). |
| --- | --- |

16.

Sedan Sapard inleddes i de berörda länderna har tungrodda administrativa förfaranden, som är striktare än vad som krävs enligt Sapardbestämmelserna, förhindrat ett effektivt genomförande av programmet. Nedan ges några exempel på de problem med genomförandet som revisionsrätten upptäckte (se även punkt 91 ff.).

| 17. | Rumänien var det näst sista Sapardlandet som fick delar av sina system godkända, men landet var inte väl förberett för att tillämpa programmet i augusti 2002. Det tog sju och en halv månad från det att ansökningsblanketten mottogs till det att ansökan godkändes. Sedan april 2003 har läget förbättrats tack vare att de rumänska myndigheterna har ändrat vissa förfaranden och ökat antalet medarbetare som handlägger ansökningarna. Trots förseningarna har det stora antalet ansökningar gjort det möjligt för de rumänska myndigheterna att utnyttja alla medel som avsatts till landsbygdens infrastruktur för hela sjuårsperioden (2000–2006). |
| --- | --- |

17.

Rumänien var det näst sista Sapardlandet som fick delar av sina system godkända, men landet var inte väl förberett för att tillämpa programmet i augusti 2002. Det tog sju och en halv månad från det att ansökningsblanketten mottogs till det att ansökan godkändes. Sedan april 2003 har läget förbättrats tack vare att de rumänska myndigheterna har ändrat vissa förfaranden och ökat antalet medarbetare som handlägger ansökningarna. Trots förseningarna har det stora antalet ansökningar gjort det möjligt för de rumänska myndigheterna att utnyttja alla medel som avsatts till landsbygdens infrastruktur för hela sjuårsperioden (2000–2006).

| 18. | Polen tog också emot ett stort antal ansökningar för denna typ av projekt. Men av administrativa skäl, som inte krävs enligt Sapardbestämmelserna, fanns mer än 250 miljoner euro tillgängliga under mer än ett år utan att utnyttjas (14). Detta förhindrade ett effektivt genomförande av Sapard. |
| --- | --- |

18.

Polen tog också emot ett stort antal ansökningar för denna typ av projekt. Men av administrativa skäl, som inte krävs enligt Sapardbestämmelserna, fanns mer än 250 miljoner euro tillgängliga under mer än ett år utan att utnyttjas (14). Detta förhindrade ett effektivt genomförande av Sapard.

| 19. | I Litauen är genomsnittstiden från det att en projektansökan lämnas in till det att ett kontrakt tecknas fyra och en halv månad. Ett av huvudskälen till att ansökningarna godkänns så sent är att det saknas personal i den centrala enhet som bedömer alla projektansökningar. |
| --- | --- |

19.

I Litauen är genomsnittstiden från det att en projektansökan lämnas in till det att ett kontrakt tecknas fyra och en halv månad. Ett av huvudskälen till att ansökningarna godkänns så sent är att det saknas personal i den centrala enhet som bedömer alla projektansökningar.

| 20. | I Bulgarien utfördes alla kontroller på lokal nivå på nytt av Sapardorganet på central nivå. Detta gjorde att det behövdes ungefär ytterligare en månad för varje projektgodkännande (vilket försenade genomförandet av projektet) och ungefär en månad för varje betalningsgodkännande. Det är nödvändigt att göra dubbla kontroller i samband med att systemen inrättas, men man bör undersöka behovet av dem i framtiden. |
| --- | --- |

20.

I Bulgarien utfördes alla kontroller på lokal nivå på nytt av Sapardorganet på central nivå. Detta gjorde att det behövdes ungefär ytterligare en månad för varje projektgodkännande (vilket försenade genomförandet av projektet) och ungefär en månad för varje betalningsgodkännande. Det är nödvändigt att göra dubbla kontroller i samband med att systemen inrättas, men man bör undersöka behovet av dem i framtiden.

| 21. | Som framgår av punkt 35 letade inte kommissionen aktivt efter problem i genomförandet, till exempel sådana problem som beskrivs ovan. Även om kommissionen i vissa fall har vidtagit åtgärder genom att diskutera frågan med det berörda landet gjordes detta inte systematiskt. |
| --- | --- |

21.

Som framgår av punkt 35 letade inte kommissionen aktivt efter problem i genomförandet, till exempel sådana problem som beskrivs ovan. Även om kommissionen i vissa fall har vidtagit åtgärder genom att diskutera frågan med det berörda landet gjordes detta inte systematiskt.

Viktiga steg analyserades inte så att man kunde dra lärdomar av dem

| 22. | Kommissionen analyserade inte de kritiska steg som gjorde att Sapardländerna blev försenade med att inrätta systemen, vilket hade varit förenligt med god förvaltningssed. I en sådan analys borde kommissionens egen roll ha ingått och den hade kommit till användning eftersom Sapardländerna skulle ha kunnat dra nytta av framgångsrika exempel när de inrättade systemen för förvaltningen av EU-medel. |
| --- | --- |

22.

Kommissionen analyserade inte de kritiska steg som gjorde att Sapardländerna blev försenade med att inrätta systemen, vilket hade varit förenligt med god förvaltningssed. I en sådan analys borde kommissionens egen roll ha ingått och den hade kommit till användning eftersom Sapardländerna skulle ha kunnat dra nytta av framgångsrika exempel när de inrättade systemen för förvaltningen av EU-medel.

| 23. | Senare gjorde kommissionen inte heller någon sådan analys i samband med utvärderingen efter halva tiden av programmet i varje Sapardland. Om det hade gjorts en analys hade man kunnat identifiera framgångsfaktorer och krav som ställs vid införandet av systemen och därmed dragit nytta av detta vid liknande situationer i framtiden. Det gjordes ingen extern utvärdering i syfte att se till att erfarenheterna från Sapard skulle kunna användas i framtiden. |
| --- | --- |

23.

Senare gjorde kommissionen inte heller någon sådan analys i samband med utvärderingen efter halva tiden av programmet i varje Sapardland. Om det hade gjorts en analys hade man kunnat identifiera framgångsfaktorer och krav som ställs vid införandet av systemen och därmed dragit nytta av detta vid liknande situationer i framtiden. Det gjordes ingen extern utvärdering i syfte att se till att erfarenheterna från Sapard skulle kunna användas i framtiden.

Budgetarna underutnyttjades systematiskt

| 24. | Kommissionen kunde inte göra korrekta beräkningar av de belopp som avsåg betalningar i budgetarna för de tre första åren. Fram till slutet av 2002 gjorde kommissionen 850,8 miljoner euro tillgängliga för betalningar, av vilka endast 154,4 miljoner euro (18 %) utnyttjades, medan den resterande delen annullerades (15). Kommissionen konstaterade att betalningsberäkningarna var osäkra eftersom de hängde på faktorer som stod utanför dess kontroll och man hade ingen tidigare erfarenhet av att förvalta externt stöd decentraliserat. Följden blev att beloppen inte kunde grundas på tillräckligt detaljerad dokumentation och utförliga beräkningar. |
| --- | --- |

24.

Kommissionen kunde inte göra korrekta beräkningar av de belopp som avsåg betalningar i budgetarna för de tre första åren. Fram till slutet av 2002 gjorde kommissionen 850,8 miljoner euro tillgängliga för betalningar, av vilka endast 154,4 miljoner euro (18 %) utnyttjades, medan den resterande delen annullerades (15). Kommissionen konstaterade att betalningsberäkningarna var osäkra eftersom de hängde på faktorer som stod utanför dess kontroll och man hade ingen tidigare erfarenhet av att förvalta externt stöd decentraliserat. Följden blev att beloppen inte kunde grundas på tillräckligt detaljerad dokumentation och utförliga beräkningar.

| 25. | I stället framförde man andra argument för att motivera beloppen, till exempel behovet av att sända ut positiva signaler om att kommissionen litade på att de berörda länderna skulle kunna genomföra Sapard. Man måste skilja på politisk vilja och ekonomisk verklighet, men eftersom kommissionen lade alltför stor tonvikt på den politiska viljan överskattade den systematiskt betalningsbeloppen i budgeten. |
| --- | --- |

25.

I stället framförde man andra argument för att motivera beloppen, till exempel behovet av att sända ut positiva signaler om att kommissionen litade på att de berörda länderna skulle kunna genomföra Sapard. Man måste skilja på politisk vilja och ekonomisk verklighet, men eftersom kommissionen lade alltför stor tonvikt på den politiska viljan överskattade den systematiskt betalningsbeloppen i budgeten.

DECENTRALISERAT GENOMFÖRANDE

Kommissionens val

| 26. | Fram till juni 1999 krävdes kommissionens förhandsgodkännande för externt stöd för val av projekt, anbudsförfarande och tecknande av kontrakt. Genom den rättsliga grunden för Sapard kunde man för första gången avstå från förhandsgodkännande för externt stöd. Rådet krävde inte att ett sådant system med decentraliserad förvaltning måste användas, men kommissionen valde att ha det. Kommissionens val att ha ett decentraliserat genomförande var riktigt med tanke på att antalet projekt som skulle finansieras förmodligen skulle bli stort. |
| --- | --- |

26.

Fram till juni 1999 krävdes kommissionens förhandsgodkännande för externt stöd för val av projekt, anbudsförfarande och tecknande av kontrakt. Genom den rättsliga grunden för Sapard kunde man för första gången avstå från förhandsgodkännande för externt stöd. Rådet krävde inte att ett sådant system med decentraliserad förvaltning måste användas, men kommissionen valde att ha det. Kommissionens val att ha ett decentraliserat genomförande var riktigt med tanke på att antalet projekt som skulle finansieras förmodligen skulle bli stort.

| 27. | Eftersom kommissionen inte hade utarbetat några metoder för hur programmet skulle förvaltas, vare sig i förslaget till Sapardförordningen i mars 1998 eller under den efterföljande perioden, blev den tvungen att göra det efter det att rådet hade antagit förordningen i juni 1999. I januari 2000 antog kommissionen ett meddelande där det uppgavs att Sapard skulle ha en decentraliserad förvaltning. Kommissionen angav följande skäl till sitt beslut om ett decentraliserat genomförande:






  — | Kommissionen saknade de tekniska resurser och personalresurser som behövdes för att förvalta det stora antal småskaliga projekt som förväntades. |
| --- | --- | --- |

27.

Eftersom kommissionen inte hade utarbetat några metoder för hur programmet skulle förvaltas, vare sig i förslaget till Sapardförordningen i mars 1998 eller under den efterföljande perioden, blev den tvungen att göra det efter det att rådet hade antagit förordningen i juni 1999. I januari 2000 antog kommissionen ett meddelande där det uppgavs att Sapard skulle ha en decentraliserad förvaltning. Kommissionen angav följande skäl till sitt beslut om ett decentraliserat genomförande:

—

Kommissionen saknade de tekniska resurser och personalresurser som behövdes för att förvalta det stora antal småskaliga projekt som förväntades.

| — | Ett decentraliserat genomförande skulle förbereda Sapardländerna på att förvalta utgifter för jordbrukets och landsbygdens utveckling efter anslutningen. |
| --- | --- |

—

Ett decentraliserat genomförande skulle förbereda Sapardländerna på att förvalta utgifter för jordbrukets och landsbygdens utveckling efter anslutningen.

Bristen på förberedelse från kommissionens sida och den snäva tidsramen försvårade dock decentraliseringen

| 28. | Europeiska rådet i Berlin i mars 1999 räknade med att anslutningen av sex nya medlemsstater skulle kunna ske från 2002 och framåt, och av dem var fem berättigade till stöd enligt Sapard (16). Det innebar att för dessa fem länder skulle Sapard endast gälla i två år och därför var det nödvändigt att inleda Sapardprogrammet så snabbt som möjligt om det skulle få någon effekt. |
| --- | --- |

28.

Europeiska rådet i Berlin i mars 1999 räknade med att anslutningen av sex nya medlemsstater skulle kunna ske från 2002 och framåt, och av dem var fem berättigade till stöd enligt Sapard (16). Det innebar att för dessa fem länder skulle Sapard endast gälla i två år och därför var det nödvändigt att inleda Sapardprogrammet så snabbt som möjligt om det skulle få någon effekt.

| 29. | Men genom att kommissionen valde en decentraliserad förvaltningsmodell måste den utarbeta en rättslig ram för att Sapardbestämmelserna skulle kunna tillämpas i dessa länder. Sedan måste Sapardländerna inrätta system som de inte hade någon tidigare erfarenhet av. Med tanke på att detta arbete var komplext underskattade kommissionen den tid som krävdes för att få det gjort. |
| --- | --- |

29.

Men genom att kommissionen valde en decentraliserad förvaltningsmodell måste den utarbeta en rättslig ram för att Sapardbestämmelserna skulle kunna tillämpas i dessa länder. Sedan måste Sapardländerna inrätta system som de inte hade någon tidigare erfarenhet av. Med tanke på att detta arbete var komplext underskattade kommissionen den tid som krävdes för att få det gjort.

| 30. | Av de fem länderna var det endast Estland (i juni 2001) och Slovenien (i november 2001) som fick sina system godkända av kommissionen före 2002. Den tid som gick åt berodde inte på att perioden för genomförandet av Sapard hade förkortats utan på att Europeiska rådet i Göteborg i maj 2001 fastställde maj 2004 som anslutningsdatum på grund av de utdragna förhandlingarna i samband med utvidgningen. |
| --- | --- |

30.

Av de fem länderna var det endast Estland (i juni 2001) och Slovenien (i november 2001) som fick sina system godkända av kommissionen före 2002. Den tid som gick åt berodde inte på att perioden för genomförandet av Sapard hade förkortats utan på att Europeiska rådet i Göteborg i maj 2001 fastställde maj 2004 som anslutningsdatum på grund av de utdragna förhandlingarna i samband med utvidgningen.

Kommissionens förvaltning var inte alltid anpassad till Sapardländernas behov

| 31. | I enlighet med principerna för EU-program i medlemsstaterna är Sapardländerna fullständigt ansvariga för förvaltningen av Sapard. I de internationella avtal som undertecknas av dem och kommissionen tilldelas Sapardländerna ansvaret för den dagliga förvaltningen, särskilt när det gäller att identifiera och ta itu med problem som gäller genomförandet. |
| --- | --- |

31.

I enlighet med principerna för EU-program i medlemsstaterna är Sapardländerna fullständigt ansvariga för förvaltningen av Sapard. I de internationella avtal som undertecknas av dem och kommissionen tilldelas Sapardländerna ansvaret för den dagliga förvaltningen, särskilt när det gäller att identifiera och ta itu med problem som gäller genomförandet.

| 32. | Kommissionen anser att dess ansvar vid en decentraliserad förvaltning endast består i att övervaka genomförandet av Sapard. De formella verktygen för detta är följande: förhandlingen om programmen, analysen av de årliga genomföranderapporter som Sapardländerna lämnar in och kommissionens medverkan som rådgivande instans i varje nationell övervakningskommitté som sammanträder två gånger om året (17). |
| --- | --- |

32.

Kommissionen anser att dess ansvar vid en decentraliserad förvaltning endast består i att övervaka genomförandet av Sapard. De formella verktygen för detta är följande: förhandlingen om programmen, analysen av de årliga genomföranderapporter som Sapardländerna lämnar in och kommissionens medverkan som rådgivande instans i varje nationell övervakningskommitté som sammanträder två gånger om året (17).

| 33. | Kommissionen tillsatte lite personal till denna uppgift. I genomsnitt var det mindre än en heltidstjänst avsatt till att förvalta ett Sapardlands program (18). Till exempel hade en enda tjänsteman ansvaret för att bevaka genomförandet av både det rumänska och det bulgariska programmet, vilka uppgår till 1 442 miljoner euro i gemenskapsstöd. |
| --- | --- |

33.

Kommissionen tillsatte lite personal till denna uppgift. I genomsnitt var det mindre än en heltidstjänst avsatt till att förvalta ett Sapardlands program (18). Till exempel hade en enda tjänsteman ansvaret för att bevaka genomförandet av både det rumänska och det bulgariska programmet, vilka uppgår till 1 442 miljoner euro i gemenskapsstöd.

| 34. | Kommissionens förvaltningsmetod för programmet kan illustreras på följande sätt. I samband med förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet för 2001 kritiserade Europaparlamentet kommissionen för att Sapardbudgeten underutnyttjades eftersom betalningarna till de slutliga stödmottagarna var mycket låga. Kommissionen svarade att utgifterna främst hängde samman med hur snabbt stödmottagarna ådrar sig kostnader, något som kommissionen inte kunde kontrollera. Kommissionen åtog sig att påskynda genomförandet vilket främst yttrade sig i att man skickade brev till mottagarländerna och frågade dem vad kommissionen kunde göra (19). |
| --- | --- |

34.

Kommissionens förvaltningsmetod för programmet kan illustreras på följande sätt. I samband med förfarandet för att bevilja ansvarsfrihet för 2001 kritiserade Europaparlamentet kommissionen för att Sapardbudgeten underutnyttjades eftersom betalningarna till de slutliga stödmottagarna var mycket låga. Kommissionen svarade att utgifterna främst hängde samman med hur snabbt stödmottagarna ådrar sig kostnader, något som kommissionen inte kunde kontrollera. Kommissionen åtog sig att påskynda genomförandet vilket främst yttrade sig i att man skickade brev till mottagarländerna och frågade dem vad kommissionen kunde göra (19).

| 35. | Vid revisionsrättens granskning upptäcktes flera områden där Sapardländerna använde olika arbetsmetoder, somliga gav goda resultat medan andra var kontraproduktiva (se punkterna 21, 39, 80, 90, 95, 103 och 109). Kommissionen hjälpte till genom att organisera seminarier och genom den dagliga kontakten med Sapardländerna, men detta är ingen garanti för att de problem som gäller genomförandet upptäcks aktivt och systematiskt eller för att åtgärder vidtas för att alla tio länderna skall använda de bästa arbetsmetoderna (se även punkterna 85 och 86). |
| --- | --- |

35.

Vid revisionsrättens granskning upptäcktes flera områden där Sapardländerna använde olika arbetsmetoder, somliga gav goda resultat medan andra var kontraproduktiva (se punkterna 21, 39, 80, 90, 95, 103 och 109). Kommissionen hjälpte till genom att organisera seminarier och genom den dagliga kontakten med Sapardländerna, men detta är ingen garanti för att de problem som gäller genomförandet upptäcks aktivt och systematiskt eller för att åtgärder vidtas för att alla tio länderna skall använda de bästa arbetsmetoderna (se även punkterna 85 och 86).

FRÄMSTA RESULTATEN AV SAPARD

Begränsad effekt i åtta av tio länder

| 36. | I Sapardförordningen fastställs ramen för gemenskapsstöd under föranslutningsperioden. I åtta av de tio mottagarländerna löper den perioden från den 1 januari 2000 till den 1 maj 2004. De utgifter som betalats till slutliga stödmottagare till och med den 31 december 2003 uppgick till 323 miljoner euro (14,8 % av den tillgängliga budgeten på 2 183 miljoner euro) av vilka mer än hälften betalades under sista kvartalet av 2003. På grund av de låga utgifterna under föranslutningsperioden för dessa länder (se punkterna 11–20) hade man före anslutningen endast i mindre grad bidragit till de mål som fastställs i förordningen. |
| --- | --- |

36.

I Sapardförordningen fastställs ramen för gemenskapsstöd under föranslutningsperioden. I åtta av de tio mottagarländerna löper den perioden från den 1 januari 2000 till den 1 maj 2004. De utgifter som betalats till slutliga stödmottagare till och med den 31 december 2003 uppgick till 323 miljoner euro (14,8 % av den tillgängliga budgeten på 2 183 miljoner euro) av vilka mer än hälften betalades under sista kvartalet av 2003. På grund av de låga utgifterna under föranslutningsperioden för dessa länder (se punkterna 11–20) hade man före anslutningen endast i mindre grad bidragit till de mål som fastställs i förordningen.

| 37. | För Bulgarien och Rumänien har Europeiska rådet satt den 1 januari 2007 som måldatum för anslutningen, förutsatt att dessa länder uppfyller nödvändiga krav. Man kan förvänta sig en mycket större effekt i dessa länder. |
| --- | --- |

37.

För Bulgarien och Rumänien har Europeiska rådet satt den 1 januari 2007 som måldatum för anslutningen, förutsatt att dessa länder uppfyller nödvändiga krav. Man kan förvänta sig en mycket större effekt i dessa länder.

Mervärdesskatt som en stödberättigande utgift bidrar inte till Sapards mål

| 38. | Enligt de internationella avtal som ingåtts mellan kommissionen och varje Sapardland får momsen på utrustning eller tjänster inte tas upp som en stödberättigande kostnad som återbetalas om något av följande villkor är uppfyllt:






  a) | Om den kan återkrävas, återbetalas eller kompenseras på något sätt. |
| --- | --- | --- |

38.

Enligt de internationella avtal som ingåtts mellan kommissionen och varje Sapardland får momsen på utrustning eller tjänster inte tas upp som en stödberättigande kostnad som återbetalas om något av följande villkor är uppfyllt:

a)

Om den kan återkrävas, återbetalas eller kompenseras på något sätt.

| b) | Om den inte är en del av det allmänna skattesystemet. |
| --- | --- |

b)

Om den inte är en del av det allmänna skattesystemet.

| c) | Om den på ett oproportionerligt sätt belastar någon del av programmet. |
| --- | --- |

c)

Om den på ett oproportionerligt sätt belastar någon del av programmet.

| 39. | Stödmottagarna för åtgärden ”utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur” består av lokala samhällen, och i fakturorna för projekt som finansieras genom denna åtgärd ingår moms. Eftersom denna moms inte kan ersättas i Polen läggs den på projektet som en stödberättigande kostnad. Detta är inte fallet i de andra Sapardländer som granskades. |
| --- | --- |

39.

Stödmottagarna för åtgärden ”utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur” består av lokala samhällen, och i fakturorna för projekt som finansieras genom denna åtgärd ingår moms. Eftersom denna moms inte kan ersättas i Polen läggs den på projektet som en stödberättigande kostnad. Detta är inte fallet i de andra Sapardländer som granskades.

| 40. | På grundval av 2000–2003 års anslag till Polen för åtgärden (270 miljoner euro) och med momssatser på mellan 7 % och 22 %, beroende på vad det gäller, har revisionsrätten beräknat att momsen kommer att uppgå till minst 17,7 miljoner euro. Detta momsbelopp kommer Sapard att betala till statsbudgeten, och det bidrar därmed inte till programmets uppsatta mål. För att få perspektiv på beloppet motsvarar det genomsnittet av gemenskapsstödet i Polen till närmare 400 vägupprustningsprojekt eller 2 000 projekt för förbättring av jordbruksföretag. Effekten av att tillåta moms som en stödberättigande kostnad för finansiering i Polen men inte i övriga Sapardländer blir inte bara att färre projekt genomförs utan också att den faktiska nivån på den nationella medfinansieringen kraftigt reduceras. Därför är effekten av Sapard betydligt mindre i Polen. Detta är oproportionerligt och därför är utgiften icke stödberättigande enligt villkor c ovan. Det finns inga bevis för att kommissionen agerade i samband med detta. Den bör undersöka alla omständigheter för att kunna avgöra om Polen bör återbetala momsen till programmet. |
| --- | --- |

40.

På grundval av 2000–2003 års anslag till Polen för åtgärden (270 miljoner euro) och med momssatser på mellan 7 % och 22 %, beroende på vad det gäller, har revisionsrätten beräknat att momsen kommer att uppgå till minst 17,7 miljoner euro. Detta momsbelopp kommer Sapard att betala till statsbudgeten, och det bidrar därmed inte till programmets uppsatta mål. För att få perspektiv på beloppet motsvarar det genomsnittet av gemenskapsstödet i Polen till närmare 400 vägupprustningsprojekt eller 2 000 projekt för förbättring av jordbruksföretag. Effekten av att tillåta moms som en stödberättigande kostnad för finansiering i Polen men inte i övriga Sapardländer blir inte bara att färre projekt genomförs utan också att den faktiska nivån på den nationella medfinansieringen kraftigt reduceras. Därför är effekten av Sapard betydligt mindre i Polen. Detta är oproportionerligt och därför är utgiften icke stödberättigande enligt villkor c ovan. Det finns inga bevis för att kommissionen agerade i samband med detta. Den bör undersöka alla omständigheter för att kunna avgöra om Polen bör återbetala momsen till programmet.

Litet bidrag till att uppnå ”EU-normerna”

| 41. | Enligt artikel 4.3 i Sapardförordningen skall Sapardländerna i sina planer säkerställa prioritering av åtgärder som förbättrar effektiviteten på marknaden, kvalitets- och hälsonormer samt åtgärder som skapar nya arbetstillfällen i landsbygdsområden, i enlighet med miljöskyddsbestämmelserna. Under granskningen upptäckte revisionsrätten att 44 av de 46 projekt som granskades för de två åtgärderna ”investeringar i jordbruksföretag” och ”förbättring av bearbetningen och marknadsföringen av jordbruksprodukter” ökade eller moderniserade produktionen (20). |
| --- | --- |

41.

Enligt artikel 4.3 i Sapardförordningen skall Sapardländerna i sina planer säkerställa prioritering av åtgärder som förbättrar effektiviteten på marknaden, kvalitets- och hälsonormer samt åtgärder som skapar nya arbetstillfällen i landsbygdsområden, i enlighet med miljöskyddsbestämmelserna. Under granskningen upptäckte revisionsrätten att 44 av de 46 projekt som granskades för de två åtgärderna ”investeringar i jordbruksföretag” och ”förbättring av bearbetningen och marknadsföringen av jordbruksprodukter” ökade eller moderniserade produktionen (20).

| 42. | Endast två projekt genomfördes som hade som främsta mål att förbättra normerna för verksamheten. Även om det stämmer att den nya moderna utrustningen i sig uppfyller EU-normerna fanns det, när det gäller de 24 Sapardprojekten för investeringar i jordbruksföretag, få bevis för att detta hade någon effekt på kvalitets-, hälso- eller miljönormerna för jordbruksföretaget som helhet. På samma sätt visade det sig vid granskningen av 20 projekt som gäller förädlingsföretag att även om den nya utrustningen hade haft en effekt på företaget som helhet, gällde inte detta hela företagets beredskap att uppfylla EU-normerna. |
| --- | --- |

42.

Endast två projekt genomfördes som hade som främsta mål att förbättra normerna för verksamheten. Även om det stämmer att den nya moderna utrustningen i sig uppfyller EU-normerna fanns det, när det gäller de 24 Sapardprojekten för investeringar i jordbruksföretag, få bevis för att detta hade någon effekt på kvalitets-, hälso- eller miljönormerna för jordbruksföretaget som helhet. På samma sätt visade det sig vid granskningen av 20 projekt som gäller förädlingsföretag att även om den nya utrustningen hade haft en effekt på företaget som helhet, gällde inte detta hela företagets beredskap att uppfylla EU-normerna.

| 43. | Att detta är viktigt betonas i kommissionens senaste övervakningsrapporter om förberedelsegraden för medlemskap i EU (21). I rapporterna betraktar kommissionen den nuvarande takten för att förbättra livsmedelsanläggningarna i Polen, Slovakien, Tjeckien och Ungern som ett område som väcker allvarlig oro. När det gäller Polen kom kommissionen fram till att det krävs snabba framsteg inom folkhälsan och omedelbara insatser för att införa gemenskapens regelverk till anslutningsdatumet. |
| --- | --- |

43.

Att detta är viktigt betonas i kommissionens senaste övervakningsrapporter om förberedelsegraden för medlemskap i EU (21). I rapporterna betraktar kommissionen den nuvarande takten för att förbättra livsmedelsanläggningarna i Polen, Slovakien, Tjeckien och Ungern som ett område som väcker allvarlig oro. När det gäller Polen kom kommissionen fram till att det krävs snabba framsteg inom folkhälsan och omedelbara insatser för att införa gemenskapens regelverk till anslutningsdatumet.

| 44. | Livsmedelssektorn, till vilken 27 % av Sapardmedlen tilldelas, tar också emot betydande belopp från utländska direktinvesteringar. I Polen lockar sektorn till sig cirka 575 miljoner euro i sådana investeringar varje år, vilket är tio gånger mer än den årliga tilldelningen från Sapard (22). Sektorn är en av de mest dynamiska inom den polska industrin. Under sådana förhållanden bör finansieringen av kommersiella investeringar överlåtas åt den privata sektorn. Sapardmedel bör inrikta sig på att uppfylla EU-normerna. |
| --- | --- |

44.

Livsmedelssektorn, till vilken 27 % av Sapardmedlen tilldelas, tar också emot betydande belopp från utländska direktinvesteringar. I Polen lockar sektorn till sig cirka 575 miljoner euro i sådana investeringar varje år, vilket är tio gånger mer än den årliga tilldelningen från Sapard (22). Sektorn är en av de mest dynamiska inom den polska industrin. Under sådana förhållanden bör finansieringen av kommersiella investeringar överlåtas åt den privata sektorn. Sapardmedel bör inrikta sig på att uppfylla EU-normerna.

| 45. | I projekt för åtgärden ”investeringar i jordbruksföretag” ingick vanligen inköp av större, modernare och kraftfullare jordbruksutrustning vilket ledde till att det stödmottagande företagets produktion ökade. I vissa länder var det en stark koncentration av sådana investeringar i spannmålssektorn. Investeringar i mjölk- och köttsektorn, där kravet på att uppfylla EU-normerna är mycket högre, var låga. Efter att ha analyserat Sapardländernas årsrapporter som lämnades in i juni 2003 noterade också kommissionen att det fanns en obalans. |
| --- | --- |

45.

I projekt för åtgärden ”investeringar i jordbruksföretag” ingick vanligen inköp av större, modernare och kraftfullare jordbruksutrustning vilket ledde till att det stödmottagande företagets produktion ökade. I vissa länder var det en stark koncentration av sådana investeringar i spannmålssektorn. Investeringar i mjölk- och köttsektorn, där kravet på att uppfylla EU-normerna är mycket högre, var låga. Efter att ha analyserat Sapardländernas årsrapporter som lämnades in i juni 2003 noterade också kommissionen att det fanns en obalans.

| 46. | Även om Sapard i första hand gällde inköp av utrustning kunde programmet ändå ha bidragit till en uppgradering motsvarande EU-normerna om man hade tillämpat förfarandena strikt. Detta var inte fallet: krav på och kontroller av miniminormer fastställs i den nationella lagstiftningen. De är desamma för alla jordbruksproducenter och förädlingsföretag, oavsett om de har ett Sapardprojekt eller inte. Vid revisionsrättens granskning upptäcktes det att de nationella myndigheternas hygien- och miljökontroller var otillräckliga. Närmare upplysningar finns i punkterna 70–76. |
| --- | --- |

46.

Även om Sapard i första hand gällde inköp av utrustning kunde programmet ändå ha bidragit till en uppgradering motsvarande EU-normerna om man hade tillämpat förfarandena strikt. Detta var inte fallet: krav på och kontroller av miniminormer fastställs i den nationella lagstiftningen. De är desamma för alla jordbruksproducenter och förädlingsföretag, oavsett om de har ett Sapardprojekt eller inte. Vid revisionsrättens granskning upptäcktes det att de nationella myndigheternas hygien- och miljökontroller var otillräckliga. Närmare upplysningar finns i punkterna 70–76.

| 47. | När man tittar på Sapards övergripande mål att införa gemenskapens regelverk när det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken och tillhörande riktlinjer kan därför följande konstateras: fram till slutet av 2003 har pengarna i högre grad använts till projekt som ökar jordbruksproduktionens kvantitet än på projekt som förbättrar kvaliteten på den (dvs. som uppfyller kvalitets-, hälso- och miljönormerna). |
| --- | --- |

47.

När man tittar på Sapards övergripande mål att införa gemenskapens regelverk när det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken och tillhörande riktlinjer kan därför följande konstateras: fram till slutet av 2003 har pengarna i högre grad använts till projekt som ökar jordbruksproduktionens kvantitet än på projekt som förbättrar kvaliteten på den (dvs. som uppfyller kvalitets-, hälso- och miljönormerna).

Målen var inte alltid tydliga

| 48. | Vid revisionsrättens granskningar på plats av prioriteringen ”åtgärder som skapar nya arbetstillfällen i landsbygdsområden” avslöjades flera fall där antalet arbetstillfällen minskade på grund av moderniseringen av utrustning genom Sapardinvesteringar. Men vid övervakningen av Sapard beaktades inte några negativa sysselsättningseffekter på landsbygden orsakad av investeringar i livsmedelssektorn. För de få projekt där antalet arbetstillfällen som skapades kvantifierades visade det sig att dessa grundade sig på allmänna föresatser, som hade att göra med den förväntade marknadsutvecklingen och inte med den direkta effekten av Sapardprojektet. |
| --- | --- |

48.

Vid revisionsrättens granskningar på plats av prioriteringen ”åtgärder som skapar nya arbetstillfällen i landsbygdsområden” avslöjades flera fall där antalet arbetstillfällen minskade på grund av moderniseringen av utrustning genom Sapardinvesteringar. Men vid övervakningen av Sapard beaktades inte några negativa sysselsättningseffekter på landsbygden orsakad av investeringar i livsmedelssektorn. För de få projekt där antalet arbetstillfällen som skapades kvantifierades visade det sig att dessa grundade sig på allmänna föresatser, som hade att göra med den förväntade marknadsutvecklingen och inte med den direkta effekten av Sapardprojektet.

| 49. | Investeringar i utveckling av landsbygdens infrastruktur måste ske i landsbygdsområden om de skall vara stödberättigande. Kommissionen såg emellertid inte till att projekten verkligen genomfördes i landsbygdsområden. Vanligtvis får befolkningstätheten vara måttstock när landsbygdsområdena skall fastställas, men det fanns inga uppgifter tillgängliga i vissa länder och kommissionen godkände därför att man använde andra kriterier. Detta ledde till att Sapard medfinansierade investeringar i områden med mycket tveksam landsbygdskaraktär. I flera fall visade det sig att det område som fick projektet i själva verket var förort till en större stad. Kommunernas verkliga landsbygdskaraktär blev inte fastställd. Detta borde ha gjorts, särskilt med tanke på det faktum att klyftan mellan infrastrukturer i stads- och landsbygdsområden i Sapardländerna i allmänhet är större än klyftan mellan stads- och landsbygdsområdena i de nuvarande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

49.

Investeringar i utveckling av landsbygdens infrastruktur måste ske i landsbygdsområden om de skall vara stödberättigande. Kommissionen såg emellertid inte till att projekten verkligen genomfördes i landsbygdsområden. Vanligtvis får befolkningstätheten vara måttstock när landsbygdsområdena skall fastställas, men det fanns inga uppgifter tillgängliga i vissa länder och kommissionen godkände därför att man använde andra kriterier. Detta ledde till att Sapard medfinansierade investeringar i områden med mycket tveksam landsbygdskaraktär. I flera fall visade det sig att det område som fick projektet i själva verket var förort till en större stad. Kommunernas verkliga landsbygdskaraktär blev inte fastställd. Detta borde ha gjorts, särskilt med tanke på det faktum att klyftan mellan infrastrukturer i stads- och landsbygdsområden i Sapardländerna i allmänhet är större än klyftan mellan stads- och landsbygdsområdena i de nuvarande medlemsstaterna.

Kommissionens rapportering om mål och prioriteringar uppfyllde inte kraven

| 50. | Enligt artikel 13 i Sapardförordningen skall kommissionen lägga fram en årlig rapport om gemenskapsstöd som beviljats där den främst skall sammanfatta hur arbetet med att uppnå målen fortskrider. För att kunna göra detta borde kommissionen i de årliga rapporterna ha fastställt objektiva kriterier för att mäta framstegen när det gäller att uppnå målen eller prioriteringarna i Sapardförordningen, till exempel i form av en sammanfattning av de främsta indikatorerna i Sapardprogrammen. Detta gjordes emellertid inte. |
| --- | --- |

50.

Enligt artikel 13 i Sapardförordningen skall kommissionen lägga fram en årlig rapport om gemenskapsstöd som beviljats där den främst skall sammanfatta hur arbetet med att uppnå målen fortskrider. För att kunna göra detta borde kommissionen i de årliga rapporterna ha fastställt objektiva kriterier för att mäta framstegen när det gäller att uppnå målen eller prioriteringarna i Sapardförordningen, till exempel i form av en sammanfattning av de främsta indikatorerna i Sapardprogrammen. Detta gjordes emellertid inte.

| 51. | Kommissionens årliga rapporter för 2000, 2001 och 2002 innehåller detaljerade och tekniska beskrivningar av de åtgärder som kommissionen vidtog, däribland de framsteg som gjorts vad gäller inrättande av system och betalningar (23). Dessa är dock enbart nödvändiga medel för att uppnå målen.
  Fyra år efter det att programmet inletts har kommissionen fortfarande inte fastställt eller meddelat i vilken omfattning de uppställda målen för programmet har uppnåtts. |
| --- | --- |

51.

Kommissionens årliga rapporter för 2000, 2001 och 2002 innehåller detaljerade och tekniska beskrivningar av de åtgärder som kommissionen vidtog, däribland de framsteg som gjorts vad gäller inrättande av system och betalningar (23). Dessa är dock enbart nödvändiga medel för att uppnå målen.

Fyra år efter det att programmet inletts har kommissionen fortfarande inte fastställt eller meddelat i vilken omfattning de uppställda målen för programmet har uppnåtts.

Institutionsuppbyggnaden har varit positiv utom när det gäller miljöåtgärder inom jordbruket

| 52. | Trots de mål och prioriterade områden som fastställs i rådets förordning ser kommissionen Sapard främst som ett instrument för institutionsuppbyggnad, vilket skall underlätta för de blivande medlemsstaterna att tillämpa gemenskapens arbetsmetoder efter anslutningen. Som en följd därav har kommissionen vid olika tillfällen, också i sina årsrapporter, betonat att Sapards verkliga bidrag är att instrumentet gör det lättare att införa nödvändiga arrangemang efter anslutningen. |
| --- | --- |

52.

Trots de mål och prioriterade områden som fastställs i rådets förordning ser kommissionen Sapard främst som ett instrument för institutionsuppbyggnad, vilket skall underlätta för de blivande medlemsstaterna att tillämpa gemenskapens arbetsmetoder efter anslutningen. Som en följd därav har kommissionen vid olika tillfällen, också i sina årsrapporter, betonat att Sapards verkliga bidrag är att instrumentet gör det lättare att införa nödvändiga arrangemang efter anslutningen.

| 53. | Men Sapard bör i första hand bedömas efter hur väl det har bidragit till de mål som ställdes upp när programmet inrättades. Det är viktigt att komma ihåg att institutionsuppbyggnad är ett av målen för Phareprogrammet och att program som underlättar införandet av gemenskapens arbetsmetoder har genomförts via Phares förvaltningsförfaranden och betalats ur Pharebudgeten (24). I vart och ett av de besökta länderna användes cirka 6 miljoner euro till föranslutningskonsulter, experter på programplanering och inrättande och granskning av systemen, pilotprojekt och datorutrustning till och utbildning av personal vid de organ som genomförde Sapard. |
| --- | --- |

53.

Men Sapard bör i första hand bedömas efter hur väl det har bidragit till de mål som ställdes upp när programmet inrättades. Det är viktigt att komma ihåg att institutionsuppbyggnad är ett av målen för Phareprogrammet och att program som underlättar införandet av gemenskapens arbetsmetoder har genomförts via Phares förvaltningsförfaranden och betalats ur Pharebudgeten (24). I vart och ett av de besökta länderna användes cirka 6 miljoner euro till föranslutningskonsulter, experter på programplanering och inrättande och granskning av systemen, pilotprojekt och datorutrustning till och utbildning av personal vid de organ som genomförde Sapard.

| 54. | Effekten av Sapards institutionsuppbyggnad har varit positiv. Phare betalade och förvaltade institutionsuppbyggnaden medan Sapard erbjöd möjlighet till praktisk tillämpning. Sapard kunde ge nationella förvaltningar praktisk erfarenhet av förvaltning av EU-medel eftersom många förfaranden är likadana (programplanering, genomförandebestämmelser och övervakning). Resultaten av Phare och Sapard i kombination har varit en framgång, eftersom strukturer och system som var näst intill obefintliga för bara några år sedan inrättades och visade sig vara både operativa och i allmänhet ändamålsenliga. I punkterna 61–65 finns närmare upplysningar om dessa system. |
| --- | --- |

54.

Effekten av Sapards institutionsuppbyggnad har varit positiv. Phare betalade och förvaltade institutionsuppbyggnaden medan Sapard erbjöd möjlighet till praktisk tillämpning. Sapard kunde ge nationella förvaltningar praktisk erfarenhet av förvaltning av EU-medel eftersom många förfaranden är likadana (programplanering, genomförandebestämmelser och övervakning). Resultaten av Phare och Sapard i kombination har varit en framgång, eftersom strukturer och system som var näst intill obefintliga för bara några år sedan inrättades och visade sig vara både operativa och i allmänhet ändamålsenliga. I punkterna 61–65 finns närmare upplysningar om dessa system.

| 55. | Men institutionsuppbyggnaden och den praktiska inlärningen hade ingen framgång när det gällde miljöåtgärder för jordbruket. Denna viktiga åtgärd för landsbygdens utveckling är den enda som är obligatorisk för medlemsstaterna och också den största, den motsvarar 41 % av tillgängliga medel för landsbygdens utveckling enligt EUGFJ:s garantisektion. I reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken betonas också betydelsen av jordbruksmiljö. |
| --- | --- |

55.

Men institutionsuppbyggnaden och den praktiska inlärningen hade ingen framgång när det gällde miljöåtgärder för jordbruket. Denna viktiga åtgärd för landsbygdens utveckling är den enda som är obligatorisk för medlemsstaterna och också den största, den motsvarar 41 % av tillgängliga medel för landsbygdens utveckling enligt EUGFJ:s garantisektion. I reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken betonas också betydelsen av jordbruksmiljö.

| 56. | Trots att miljöåtgärder inom jordbruket rent allmänt är en komplicerad åtgärd och trots att den utformades som en pilotåtgärd under Sapard utfärdade inte kommissionen några närmare bestämmelser riktade till Sapardländerna förrän den 21 december 2001. Dessa bestämmelser ledde till att man måste göra ändringar i de Sapardprogram som godkänts för varje land och inrätta och godkänna relevanta system. Detta innebar att åtgärden inte kunde genomföras före utgången av 2002. I december 2003 var det bara Tjeckien och Slovakien som hade lyckats göra det. I Ungern drogs till och med hela åtgärden bort från Sapard. I Polen föreslogs samma sak, men kommissionen övertygade landet om betydelsen av att ha den kvar. Men förseningar i utarbetandet av detaljerade genomförandebestämmelser förekom fortfarande och åtgärden genomfördes inte i Polen innan landet anslöt sig till EU. |
| --- | --- |

56.

Trots att miljöåtgärder inom jordbruket rent allmänt är en komplicerad åtgärd och trots att den utformades som en pilotåtgärd under Sapard utfärdade inte kommissionen några närmare bestämmelser riktade till Sapardländerna förrän den 21 december 2001. Dessa bestämmelser ledde till att man måste göra ändringar i de Sapardprogram som godkänts för varje land och inrätta och godkänna relevanta system. Detta innebar att åtgärden inte kunde genomföras före utgången av 2002. I december 2003 var det bara Tjeckien och Slovakien som hade lyckats göra det. I Ungern drogs till och med hela åtgärden bort från Sapard. I Polen föreslogs samma sak, men kommissionen övertygade landet om betydelsen av att ha den kvar. Men förseningar i utarbetandet av detaljerade genomförandebestämmelser förekom fortfarande och åtgärden genomfördes inte i Polen innan landet anslöt sig till EU.

| 57. | När det gäller åtgärden miljövänligt jordbruk fastställde kommissionen att åtgärderna skulle ha som mål att utveckla den praktiska erfarenheten av att genomföra miljöåtgärder både på administrativ nivå och jordbruksföretagsnivå. Målet har inte uppfyllts eftersom sex av de åtta mottagarländer som i maj 2004 skall ansluta sig till EU i december 2003 endast hade liten erfarenhet av att genomföra denna åtgärd enligt Sapard. |
| --- | --- |

57.

När det gäller åtgärden miljövänligt jordbruk fastställde kommissionen att åtgärderna skulle ha som mål att utveckla den praktiska erfarenheten av att genomföra miljöåtgärder både på administrativ nivå och jordbruksföretagsnivå. Målet har inte uppfyllts eftersom sex av de åtta mottagarländer som i maj 2004 skall ansluta sig till EU i december 2003 endast hade liten erfarenhet av att genomföra denna åtgärd enligt Sapard.

BEDÖMNING AV DE SYSTEM SOM INRÄTTATS I LÄNDERNA

Förhandsgodkännande av systemen har garanterat strikta system för finansiell kontroll

| 58. | Enligt Sapards rättsliga grund krävs det ett beslut från kommissionen om decentraliserad förvaltning, grundat på en analys av förvaltnings- och kontrollsystemen i det land det gäller (så kallad delegering av förvaltningen). I december 2003 fattades 17 kommissionsbeslut för delar av det godkända systemet i ett land, där varje beslut innebar att förvaltningen av stödet delegerades tillfälligt. En fullständig delegering, som skulle göras efter det att kommissionen hade gjort ytterligare kontroller och efter det att dess rekommendationer hade genomförts, gjordes aldrig. Kommissionen tog inte sitt ansvar att fullständigt decentralisera förvaltningen. I själva verket fastställde inte kommissionen vilka kriterier som måste uppfyllas för att en fullständig delegering av förvaltningen skall kunna göras. |
| --- | --- |

58.

Enligt Sapards rättsliga grund krävs det ett beslut från kommissionen om decentraliserad förvaltning, grundat på en analys av förvaltnings- och kontrollsystemen i det land det gäller (så kallad delegering av förvaltningen). I december 2003 fattades 17 kommissionsbeslut för delar av det godkända systemet i ett land, där varje beslut innebar att förvaltningen av stödet delegerades tillfälligt. En fullständig delegering, som skulle göras efter det att kommissionen hade gjort ytterligare kontroller och efter det att dess rekommendationer hade genomförts, gjordes aldrig. Kommissionen tog inte sitt ansvar att fullständigt decentralisera förvaltningen. I själva verket fastställde inte kommissionen vilka kriterier som måste uppfyllas för att en fullständig delegering av förvaltningen skall kunna göras.

| 59. | I den rättsliga grunden fastställdes också de minimikriterier och minimivillkor som måste uppfyllas för decentraliserad förvaltning, till exempel att det inrättas ett välutvecklat system för förvaltningen av medel, att det utförs ändamålsenliga interna kontroller och att tillräckligt med personal finns tillgänglig. Kommissionens analyser, i form av kontroller av systemen, garanterade att ett välutvecklat system med nyckelkontroller fanns på plats innan medlen kunde utbetalas (25). |
| --- | --- |

59.

I den rättsliga grunden fastställdes också de minimikriterier och minimivillkor som måste uppfyllas för decentraliserad förvaltning, till exempel att det inrättas ett välutvecklat system för förvaltningen av medel, att det utförs ändamålsenliga interna kontroller och att tillräckligt med personal finns tillgänglig. Kommissionens analyser, i form av kontroller av systemen, garanterade att ett välutvecklat system med nyckelkontroller fanns på plats innan medlen kunde utbetalas (25).

| 60. | Som en följd därav började Sapardländerna genomföra projekten (tecknande av kontrakt) efter att kommissionen hade fattat beslutet att godkänna systemen, dvs. efter det att alla förfaranden, kontrollistor och blanketter hade godkänts. Situationen är annorlunda i medlemsstaterna där utgifterna för strukturåtgärder för perioden 2000–2006 var stödberättigande från den första januari 2000 eller i vissa fall så fort det första utkastet till programdokumentet hade överlämnats till kommissionen trots att systemen inte hade fått något förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

60.

Som en följd därav började Sapardländerna genomföra projekten (tecknande av kontrakt) efter att kommissionen hade fattat beslutet att godkänna systemen, dvs. efter det att alla förfaranden, kontrollistor och blanketter hade godkänts. Situationen är annorlunda i medlemsstaterna där utgifterna för strukturåtgärder för perioden 2000–2006 var stödberättigande från den första januari 2000 eller i vissa fall så fort det första utkastet till programdokumentet hade överlämnats till kommissionen trots att systemen inte hade fått något förhandsgodkännande.

I allmänhet fungerade systemen i praktiken

| 61. | Sapards förvaltnings- och kontrollsystem och EU-programmen har vissa nyckelfaktorer gemensamma. Förfarandena för strukturfonderna tillämpas när det gäller programplanering, övervakning och utvärdering. Förfarandena för EUGFJ:s garantifond används för den ekonomiska förvaltningen, där förfarandet för avslutandet av räkenskaperna (26) och anlitandet av betalningsställen ingår. |
| --- | --- |

61.

Sapards förvaltnings- och kontrollsystem och EU-programmen har vissa nyckelfaktorer gemensamma. Förfarandena för strukturfonderna tillämpas när det gäller programplanering, övervakning och utvärdering. Förfarandena för EUGFJ:s garantifond används för den ekonomiska förvaltningen, där förfarandet för avslutandet av räkenskaperna (26) och anlitandet av betalningsställen ingår.

| 62. | Enligt förfarandet för programplanering, som var helt nytt för Sapardländerna, skall länderna bland annat fastställa en strategi, fastställa prioriteringar, beskriva åtgärderna och ange de ekonomiska resurser som skall användas. Trots detta var samtliga Sapardprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling klara och godkända av kommissionen hösten 2000. Det tog inte längre tid att fastställa Sapardprogrammen än det tog för medlemsstaterna att få sina strukturfondsprogram godkända. Det inrättades även övervakningsstrukturer inom rimlig tid. |
| --- | --- |

62.

Enligt förfarandet för programplanering, som var helt nytt för Sapardländerna, skall länderna bland annat fastställa en strategi, fastställa prioriteringar, beskriva åtgärderna och ange de ekonomiska resurser som skall användas. Trots detta var samtliga Sapardprogram för jordbruk och landsbygdsutveckling klara och godkända av kommissionen hösten 2000. Det tog inte längre tid att fastställa Sapardprogrammen än det tog för medlemsstaterna att få sina strukturfondsprogram godkända. Det inrättades även övervakningsstrukturer inom rimlig tid.

| 63. | De utbetalningsställen som inrättats i Sapardländerna för genomförandet av Sapard kommer i de flesta fall att vara de utbetalningsställen som skall användas vid förvaltning av EU-medel efter anslutningen. I Litauen och Polen kommer utbetalningsställena att förvalta både garanti- och utvecklingssektionen vid EUGFJ. |
| --- | --- |

63.

De utbetalningsställen som inrättats i Sapardländerna för genomförandet av Sapard kommer i de flesta fall att vara de utbetalningsställen som skall användas vid förvaltning av EU-medel efter anslutningen. I Litauen och Polen kommer utbetalningsställena att förvalta både garanti- och utvecklingssektionen vid EUGFJ.

| 64. | På samma sätt som i medlemsstaterna var enheter för intern kontroll operativa vid alla utbetalningsställen, och operativt oberoende attesteringsorgan utfärdade intyg om räkenskaperna och skrev rapporter om förvaltnings- och kontrollsystemen. Revisionsrätten konstaterade att granskningarna som utfördes var professionella. |
| --- | --- |

64.

På samma sätt som i medlemsstaterna var enheter för intern kontroll operativa vid alla utbetalningsställen, och operativt oberoende attesteringsorgan utfärdade intyg om räkenskaperna och skrev rapporter om förvaltnings- och kontrollsystemen. Revisionsrätten konstaterade att granskningarna som utfördes var professionella.

| 65. | Revisionsrätten granskade beskrivningar av förfarandena och kontrollistorna och 33 handlingar för att kontrollera att systemen fungerade som dokumenterat. Revisionsrätten konstaterade att Sapardsystemen hade vissa brister (se längre fram i rapporten), men att de innehöll nyckelbegrepp, att förfarandena var väl dokumenterade, att de system som fanns på papperet i allmänhet fungerade i praktiken och att kontrollförfarandena följdes för merparten av handlingarna. |
| --- | --- |

65.

Revisionsrätten granskade beskrivningar av förfarandena och kontrollistorna och 33 handlingar för att kontrollera att systemen fungerade som dokumenterat. Revisionsrätten konstaterade att Sapardsystemen hade vissa brister (se längre fram i rapporten), men att de innehöll nyckelbegrepp, att förfarandena var väl dokumenterade, att de system som fanns på papperet i allmänhet fungerade i praktiken och att kontrollförfarandena följdes för merparten av handlingarna.

Det saknades verifierande underlag i handlingarna

| 66. | Ett vanligt problem med de handlingar som granskades i de fyra länder som besöktes var att det saknades dokumentation av kontrollerna. Kontrollistorna var ifyllda men handlingarna innehöll i allmänhet inte några motiveringar eller förklaringar som styrkte de slutsatser som granskaren kom fram till. Det fanns inga anteckningar eller arbetsdokument där man redogjorde för det utförda arbetet, till exempel beräkningar, dokument som hade kontrollerats på plats och personer som deltagit m.m. Eftersom det saknades sådana dokument begränsades arbetet för den som kvalitetsgranskade kontrollistorna till att kontrollera att granskaren hade kryssat i alla rutor och han kunde därför inte göra någon meningsfull kontroll. Eftersom det inte alltid fanns riktlinjer som angav hur kontrollerna skulle utföras var det oftast omöjligt för revisionsrättens revisorer att granska vad det var för arbete som hade utförts och att utröna på vilken grund rutan ”tillfredsställande” hade kryssats i i kontrollistorna. |
| --- | --- |

66.

Ett vanligt problem med de handlingar som granskades i de fyra länder som besöktes var att det saknades dokumentation av kontrollerna. Kontrollistorna var ifyllda men handlingarna innehöll i allmänhet inte några motiveringar eller förklaringar som styrkte de slutsatser som granskaren kom fram till. Det fanns inga anteckningar eller arbetsdokument där man redogjorde för det utförda arbetet, till exempel beräkningar, dokument som hade kontrollerats på plats och personer som deltagit m.m. Eftersom det saknades sådana dokument begränsades arbetet för den som kvalitetsgranskade kontrollistorna till att kontrollera att granskaren hade kryssat i alla rutor och han kunde därför inte göra någon meningsfull kontroll. Eftersom det inte alltid fanns riktlinjer som angav hur kontrollerna skulle utföras var det oftast omöjligt för revisionsrättens revisorer att granska vad det var för arbete som hade utförts och att utröna på vilken grund rutan ”tillfredsställande” hade kryssats i i kontrollistorna.

| 67. | Ett exempel på detta var avsaknaden av dokumentation om analyserna av verksamhetsplaner i Litauen. De sökande måste lämna in verksamhetsplaner som stöder deras projekt. I dessa planer anges verksamhetens och också investeringens genomförbarhet. Enligt förfarandet i Litauen skall bedömaren analysera verksamhetsplanerna. De stickprov som revisionsrätten granskade innehöll dock få bevis på en sådan analys bland handlingarna. Med tanke på att detta arbete är mycket tekniskt krävs det mer än vad som görs för närvarande, dvs. att sätta ett kryss i ruta ”ja”. Det vore bra om man till exempel kunde precisera att ”jordbruksverksamhetens index och finansiella nyckeltal motsvarar de kritiska värden som fastställts av jordbruksministern.” |
| --- | --- |

67.

Ett exempel på detta var avsaknaden av dokumentation om analyserna av verksamhetsplaner i Litauen. De sökande måste lämna in verksamhetsplaner som stöder deras projekt. I dessa planer anges verksamhetens och också investeringens genomförbarhet. Enligt förfarandet i Litauen skall bedömaren analysera verksamhetsplanerna. De stickprov som revisionsrätten granskade innehöll dock få bevis på en sådan analys bland handlingarna. Med tanke på att detta arbete är mycket tekniskt krävs det mer än vad som görs för närvarande, dvs. att sätta ett kryss i ruta ”ja”. Det vore bra om man till exempel kunde precisera att ”jordbruksverksamhetens index och finansiella nyckeltal motsvarar de kritiska värden som fastställts av jordbruksministern.”

Sapardsystemen var beroende av andra, svagare system

| 68. | Sapardsystemen måste få ett förhandsgodkännande av kommissionen som skall grunda sig på kontroller. Samma förfarande gäller dock inte för andra system som direkt har att göra med och som förser Sapardsystemen med uppgifter. Exempel på detta är anställningsförfarandena för personal och kontroller av miniminormerna för hygien, miljö och djurens välbefinnande. Dessa system och förfaranden omfattas inte av kommissionens kontroller och förhandsgodkännanden. |
| --- | --- |

68.

Sapardsystemen måste få ett förhandsgodkännande av kommissionen som skall grunda sig på kontroller. Samma förfarande gäller dock inte för andra system som direkt har att göra med och som förser Sapardsystemen med uppgifter. Exempel på detta är anställningsförfarandena för personal och kontroller av miniminormerna för hygien, miljö och djurens välbefinnande. Dessa system och förfaranden omfattas inte av kommissionens kontroller och förhandsgodkännanden.

| 69. | Enligt Sapards rättsliga grund måste lämplig personal med passande erfarenheter finnas tillgänglig och vara avdelad för uppgiften (27). Vid granskningen av anställningsförfarandena i Bulgarien, Litauen och Polen visade det sig att nyanställd personal inte hade rekryterats genom förfaranden som medger insyn och att personalakterna inte innehöll någon information om vilket förfarande som hade följts eller någon dokumentation om urvalet av den berörda personalen. I Litauen upptäcktes flera fall där endast en sökande ansökte om en ledig tjänst på Sapardorganet, och urvalsproven förstördes rutinmässigt efteråt. Därför finns det inte någon insyn i förfarandet som garanterar att kvalificerad personal väljs ut och att systemen har den kvalitet som kommissionen godkänt. |
| --- | --- |

69.

Enligt Sapards rättsliga grund måste lämplig personal med passande erfarenheter finnas tillgänglig och vara avdelad för uppgiften (27). Vid granskningen av anställningsförfarandena i Bulgarien, Litauen och Polen visade det sig att nyanställd personal inte hade rekryterats genom förfaranden som medger insyn och att personalakterna inte innehöll någon information om vilket förfarande som hade följts eller någon dokumentation om urvalet av den berörda personalen. I Litauen upptäcktes flera fall där endast en sökande ansökte om en ledig tjänst på Sapardorganet, och urvalsproven förstördes rutinmässigt efteråt. Därför finns det inte någon insyn i förfarandet som garanterar att kvalificerad personal väljs ut och att systemen har den kvalitet som kommissionen godkänt.

| 70. | Projektsökande skall uppfylla hälso- och miljönormerna, både före och efter genomförandet av projektet. Som en del av besluten att delegera förvaltningen av stöd godtog kommissionen de nationella kontrollerna av att kvalitets-, hälso- och miljönormerna var uppfyllda utan att kontrollera vem som kontrollerade vad, hur kontrollerna gick till och när de gjordes. Kommissionen krävde inte att Sapardländerna skulle tillhandahålla sådana upplysningar som en del av Sapardförfarandena. Den enda kontroll som kommissionen krävde och som Sapardorganen faktiskt utförde var kontrollen av att det fanns intyg som hade utfärdats av det ansvariga offentliga organet. |
| --- | --- |

70.

Projektsökande skall uppfylla hälso- och miljönormerna, både före och efter genomförandet av projektet. Som en del av besluten att delegera förvaltningen av stöd godtog kommissionen de nationella kontrollerna av att kvalitets-, hälso- och miljönormerna var uppfyllda utan att kontrollera vem som kontrollerade vad, hur kontrollerna gick till och när de gjordes. Kommissionen krävde inte att Sapardländerna skulle tillhandahålla sådana upplysningar som en del av Sapardförfarandena. Den enda kontroll som kommissionen krävde och som Sapardorganen faktiskt utförde var kontrollen av att det fanns intyg som hade utfärdats av det ansvariga offentliga organet.

| 71. | I Rumänien utfärdades intyg om att normerna uppfylls av miljöbyrån och byrån som ansvarar för hygien- och hälsokontroller. Varken de rumänska myndigheterna eller kommissionen hade undersökt på vilken grund dessa intyg hade utfärdats. Vid revisionsrättens granskning av intygen upptäcktes det att man inte hade dokumenterat vad som hade kontrollerats och inte heller hur kontrollen hade gått till. Inspektionsrapporter för Sapardprojekten fanns inte alltid tillgängliga och om de var det innehöll de inga närmare upplysningar om de utförda kontrollerna. |
| --- | --- |

71.

I Rumänien utfärdades intyg om att normerna uppfylls av miljöbyrån och byrån som ansvarar för hygien- och hälsokontroller. Varken de rumänska myndigheterna eller kommissionen hade undersökt på vilken grund dessa intyg hade utfärdats. Vid revisionsrättens granskning av intygen upptäcktes det att man inte hade dokumenterat vad som hade kontrollerats och inte heller hur kontrollen hade gått till. Inspektionsrapporter för Sapardprojekten fanns inte alltid tillgängliga och om de var det innehöll de inga närmare upplysningar om de utförda kontrollerna.

| 72. | I Bulgarien kan de nationella myndigheterna kontrollera att jordbruksföretaget och projektet uppfyller de nationella normerna för miljö tack vare ett beslut från kommunrådet. Detta beslut grundar sig enbart på de upplysningar som lämnas av stödmottagaren och de kontrolleras inte på plats. |
| --- | --- |

72.

I Bulgarien kan de nationella myndigheterna kontrollera att jordbruksföretaget och projektet uppfyller de nationella normerna för miljö tack vare ett beslut från kommunrådet. Detta beslut grundar sig enbart på de upplysningar som lämnas av stödmottagaren och de kontrolleras inte på plats.

| 73. | Vare sig kommissionen eller de nationella myndigheterna har lämnat några upplysningar om omfattningen på de miljökontroller som har utförts i Sapardländerna. För att revisionsrätten skulle kunna bedöma om föremålet och villkoren för kontrollerna var tillräckliga begärde man möten med företrädare från de organ som ansvarar för granskningarna. I Polen fanns inte någon sådan information tillgänglig och därför kan inte revisionsrätten uttala sig om i vilken utsträckning Polen följer bestämmelserna i Sapardförordningen när det gäller miljöskydd. |
| --- | --- |

73.

Vare sig kommissionen eller de nationella myndigheterna har lämnat några upplysningar om omfattningen på de miljökontroller som har utförts i Sapardländerna. För att revisionsrätten skulle kunna bedöma om föremålet och villkoren för kontrollerna var tillräckliga begärde man möten med företrädare från de organ som ansvarar för granskningarna. I Polen fanns inte någon sådan information tillgänglig och därför kan inte revisionsrätten uttala sig om i vilken utsträckning Polen följer bestämmelserna i Sapardförordningen när det gäller miljöskydd.

| 74. | I Litauen och Bulgarien utförde ett behörigt organ kontroller av att normerna för åtgärden ”investeringar i jordbruksföretag” var uppfyllda innan projektet godkändes, men inte när det hade slutförts. Det är viktigt att sådana efterföljande kontroller görs och att intyg utfärdas om det är befogat för att man skall kunna garantera att de nationella normerna och EU-normerna verkligen är uppfyllda när projektet har slutförts. |
| --- | --- |

74.

I Litauen och Bulgarien utförde ett behörigt organ kontroller av att normerna för åtgärden ”investeringar i jordbruksföretag” var uppfyllda innan projektet godkändes, men inte när det hade slutförts. Det är viktigt att sådana efterföljande kontroller görs och att intyg utfärdas om det är befogat för att man skall kunna garantera att de nationella normerna och EU-normerna verkligen är uppfyllda när projektet har slutförts.

| 75. | När det gäller ett av de projekt som revisionsrätten granskade på plats i Litauen upptäckte man att gödsel förvarades på ett olämpligt sätt, vilket ökade risken för nitratläckage och risken för att EU-normerna inte hade uppfyllts. Det hade gjorts en kontroll på plats inför förhandsgodkännandet, men sedan den kontrollen hade antalet kor ökat betydligt. Före utbetalningen gjordes det inga kontroller av att miljönormerna var uppfyllda, tvärtemot vad som föreskrivs i Sapardprogrammen. |
| --- | --- |

75.

När det gäller ett av de projekt som revisionsrätten granskade på plats i Litauen upptäckte man att gödsel förvarades på ett olämpligt sätt, vilket ökade risken för nitratläckage och risken för att EU-normerna inte hade uppfyllts. Det hade gjorts en kontroll på plats inför förhandsgodkännandet, men sedan den kontrollen hade antalet kor ökat betydligt. Före utbetalningen gjordes det inga kontroller av att miljönormerna var uppfyllda, tvärtemot vad som föreskrivs i Sapardprogrammen.

| 76. | Problem upptäcktes också när det gäller uppfyllandet av normerna för hygien och hälsa i Polen. För ett av de projekt som revisionsrätten granskade som gällde inköp av ny utrustning till ett mjölkförädlingsföretag angavs det i rapporten som veterinärmyndigheten utarbetade om framstegen när det gäller att uppfylla EU-normer att företaget uppfyllde normerna till 74 %. Denna rapport beaktades inte. Dessutom gjordes det inga ytterligare kontroller vare sig när projektet hade slutförts eller betalats, trots att man uppenbarligen inte hade uppfyllt kravet i det polska programmet att hela företaget skall uppfylla EU-normerna. |
| --- | --- |

76.

Problem upptäcktes också när det gäller uppfyllandet av normerna för hygien och hälsa i Polen. För ett av de projekt som revisionsrätten granskade som gällde inköp av ny utrustning till ett mjölkförädlingsföretag angavs det i rapporten som veterinärmyndigheten utarbetade om framstegen när det gäller att uppfylla EU-normer att företaget uppfyllde normerna till 74 %. Denna rapport beaktades inte. Dessutom gjordes det inga ytterligare kontroller vare sig när projektet hade slutförts eller betalats, trots att man uppenbarligen inte hade uppfyllt kravet i det polska programmet att hela företaget skall uppfylla EU-normerna.

Nationella ränteregler stod i strid med Sapardbestämmelserna

| 77. | Så snart systemen hade godkänts gjorde kommissionen förskottsbetalningar till Sapardländerna vilka kunde användas som rörelsekapital. På grund av att det tog lång tid att börja betala stödmottagarna (se punkt 16) förblev dessa förskottsbetalningar i stor utsträckning outnyttjade under Sapards första genomförandeår. Kommissionen krävde att det för sådana belopp skulle utverkas normala affärsvillkor med en tillfredsställande grad av säkerhet. Revisionsrätten upptäckte att detta inte var fallet eftersom man kunde ha fått högre räntesatser med samma grad av säkerhet i tre av de fyra länder som granskades på grund av att man tillämpade nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

77.

Så snart systemen hade godkänts gjorde kommissionen förskottsbetalningar till Sapardländerna vilka kunde användas som rörelsekapital. På grund av att det tog lång tid att börja betala stödmottagarna (se punkt 16) förblev dessa förskottsbetalningar i stor utsträckning outnyttjade under Sapards första genomförandeår. Kommissionen krävde att det för sådana belopp skulle utverkas normala affärsvillkor med en tillfredsställande grad av säkerhet. Revisionsrätten upptäckte att detta inte var fallet eftersom man kunde ha fått högre räntesatser med samma grad av säkerhet i tre av de fyra länder som granskades på grund av att man tillämpade nationella bestämmelser.

| 78. | I Bulgarien uppmanades olika affärsbanker att komma med erbjudanden för att man skulle kunna välja vilken bank Sapard skulle öppna sina konton hos. Efter det att kommissionen hade gjort förskottsbetalningen placerade de bulgariska myndigheterna outnyttjade medel på terminskonton, vilket är ett exempel på god praxis. Detta var inte fallet i Litauen, Polen och Rumänien där den nationella lagstiftningen tvingade myndigheterna att använda nationalbanken. Dessa banker erbjöd en lägre ränta än affärsbankerna och pengarna kunde inte sättas in på terminskonton. |
| --- | --- |

78.

I Bulgarien uppmanades olika affärsbanker att komma med erbjudanden för att man skulle kunna välja vilken bank Sapard skulle öppna sina konton hos. Efter det att kommissionen hade gjort förskottsbetalningen placerade de bulgariska myndigheterna outnyttjade medel på terminskonton, vilket är ett exempel på god praxis. Detta var inte fallet i Litauen, Polen och Rumänien där den nationella lagstiftningen tvingade myndigheterna att använda nationalbanken. Dessa banker erbjöd en lägre ränta än affärsbankerna och pengarna kunde inte sättas in på terminskonton.

| 79. | Den största skillnaden upptäcktes i Rumänien där man hade kunnat få cirka 650 000 euro mer i ränta fram till slutet av 2003 om tillgängliga högre räntesatser hade tillämpats på outnyttjade gemenskapsmedel. Problem upptäcktes också i andra länder, till exempel i Polen där räntan bokades på ett underkonto som inte var räntebärande. |
| --- | --- |

79.

Den största skillnaden upptäcktes i Rumänien där man hade kunnat få cirka 650 000 euro mer i ränta fram till slutet av 2003 om tillgängliga högre räntesatser hade tillämpats på outnyttjade gemenskapsmedel. Problem upptäcktes också i andra länder, till exempel i Polen där räntan bokades på ett underkonto som inte var räntebärande.

| 80. | Sapardländerna hade olika sätt att arbeta och kommissionen såg inte till att alla tio länderna följde god praxis. |
| --- | --- |

80.

Sapardländerna hade olika sätt att arbeta och kommissionen såg inte till att alla tio länderna följde god praxis.

GENOMFÖRANDEPROBLEM I SAPARDLÄNDERNA

Potentiella stödmottagare saknar egna resurser och har svårt att få kredit

| 81. | När det gäller projekt som inte genererar några väsentliga nettoinkomster (till exempel lokala vägar) är stödsatsen upp till 100 % eftersom infrastruktur är ett nödvändigt förhandsvillkor för all utveckling i landsbygdsområden. Ett stort antal ansökningar mottogs för sådana projekt, och den höga satsen för stödfinansiering uppges ofta vara ett av de främsta skälen till denna framgång. För alla övriga projekt är stödsatsen begränsad till 50 %, och stödmottagarna skall finansiera minst 50 % av projektkostnaderna med egna medel eller genom lån. |
| --- | --- |

81.

När det gäller projekt som inte genererar några väsentliga nettoinkomster (till exempel lokala vägar) är stödsatsen upp till 100 % eftersom infrastruktur är ett nödvändigt förhandsvillkor för all utveckling i landsbygdsområden. Ett stort antal ansökningar mottogs för sådana projekt, och den höga satsen för stödfinansiering uppges ofta vara ett av de främsta skälen till denna framgång. För alla övriga projekt är stödsatsen begränsad till 50 %, och stödmottagarna skall finansiera minst 50 % av projektkostnaderna med egna medel eller genom lån.

| 82. | Betalningar från Sapard till stödmottagare måste grunda sig på redogörelser för samtliga utgifter. Det innebär att de måste förfinansiera utgifterna, ofta under en period av flera månader, vilket är den tid det tar för Sapardorganet att behandla betalningsansökan och göra utbetalningen. Tungrodda administrativa förfaranden har ytterligare förlängt denna period (se punkt 93). |
| --- | --- |

82.

Betalningar från Sapard till stödmottagare måste grunda sig på redogörelser för samtliga utgifter. Det innebär att de måste förfinansiera utgifterna, ofta under en period av flera månader, vilket är den tid det tar för Sapardorganet att behandla betalningsansökan och göra utbetalningen. Tungrodda administrativa förfaranden har ytterligare förlängt denna period (se punkt 93).

| 83. | Sapardorganet gjorde en undersökning bland jordbrukare och jordbruksrådgivare i Polen för att ta reda på vilka de främsta hindren var när det gällde att ansöka om Sapardstöd (28). Undersökningen visade att de tre främsta svårigheterna var den höga kostnaden för bankkredit, kravet på förfinansiering och bristen på egna resurser till investeringen. Potentialen för Sapard är dock hög, vilket märks på den framgång som den nationella stödordningen i Polen har haft. Enligt den beviljar staten lån till jordbrukare för upp till 80 % av projektet. År 2002 fick mer än 24 000 jordbrukare stöd enligt denna stödordning, vilket är tio gånger fler än de som fick stöd från Sapardprogrammet (29). |
| --- | --- |

83.

Sapardorganet gjorde en undersökning bland jordbrukare och jordbruksrådgivare i Polen för att ta reda på vilka de främsta hindren var när det gällde att ansöka om Sapardstöd (28). Undersökningen visade att de tre främsta svårigheterna var den höga kostnaden för bankkredit, kravet på förfinansiering och bristen på egna resurser till investeringen. Potentialen för Sapard är dock hög, vilket märks på den framgång som den nationella stödordningen i Polen har haft. Enligt den beviljar staten lån till jordbrukare för upp till 80 % av projektet. År 2002 fick mer än 24 000 jordbrukare stöd enligt denna stödordning, vilket är tio gånger fler än de som fick stöd från Sapardprogrammet (29).

| 84. | De sökande har stora problem när det gäller att skaffa fram förskottsfinansiering och kompletterande finansiering. Det beror främst på att det saknas rörelse- och investeringskapital kombinerat med bankernas restriktiva kreditpolicy som förvärras av en underutvecklad fastighetsmarknad och underutvecklade banksystem. Detta är ett generellt problem i alla Sapardländer och har utgjort ett hinder för genomförandet av Sapard och är ett av de främsta skälen till att genomförandenivån av projekt har varit lägre än förväntat. Sapardprogrammet i sig erbjuder ingen möjlighet att ta itu med detta problem, och länderna har på olika sätt försökt att lösa det på egen hand. |
| --- | --- |

84.

De sökande har stora problem när det gäller att skaffa fram förskottsfinansiering och kompletterande finansiering. Det beror främst på att det saknas rörelse- och investeringskapital kombinerat med bankernas restriktiva kreditpolicy som förvärras av en underutvecklad fastighetsmarknad och underutvecklade banksystem. Detta är ett generellt problem i alla Sapardländer och har utgjort ett hinder för genomförandet av Sapard och är ett av de främsta skälen till att genomförandenivån av projekt har varit lägre än förväntat. Sapardprogrammet i sig erbjuder ingen möjlighet att ta itu med detta problem, och länderna har på olika sätt försökt att lösa det på egen hand.

| 85. | De bulgariska myndigheterna ansåg att ett kreditsystem skulle hjälpa dem att lösa problemen och därmed underlätta genomförandet av Sapard. Som en följd av detta godkändes ett system som skulle ge kredit till mottagarna av Sapardstöd och det tilldelades 60 miljoner euro i 2003 års nationella budget. Den bulgariska jordbruksministern informerade kommissionen om systemet i juni 2003. I sitt svar i juli 2003 uppgav kommissionen att det inte kunde uteslutas att detta system delvis bygger på statliga stöd och att den därför ansåg att det i förekommande fall krävdes att man gjorde vissa ändringar om konkurrensbestämmelserna skulle följas (30). Kommissionen nöjde sig med att per brev begära vissa förtydliganden när det gällde de ekonomiska detaljerna i det bulgariska systemet, men när Bulgarien inte fick något omedelbart stöd eller några råd drog landet till sist tillbaka förslaget. De 60 miljoner euro som hade gjorts tillgängliga för att lösa ett grundläggande problem när det gällde genomförandet av Sapard utnyttjades således inte på grund av att kommissionen inte aktivt följde upp frågan. |
| --- | --- |

85.

De bulgariska myndigheterna ansåg att ett kreditsystem skulle hjälpa dem att lösa problemen och därmed underlätta genomförandet av Sapard. Som en följd av detta godkändes ett system som skulle ge kredit till mottagarna av Sapardstöd och det tilldelades 60 miljoner euro i 2003 års nationella budget. Den bulgariska jordbruksministern informerade kommissionen om systemet i juni 2003. I sitt svar i juli 2003 uppgav kommissionen att det inte kunde uteslutas att detta system delvis bygger på statliga stöd och att den därför ansåg att det i förekommande fall krävdes att man gjorde vissa ändringar om konkurrensbestämmelserna skulle följas (30). Kommissionen nöjde sig med att per brev begära vissa förtydliganden när det gällde de ekonomiska detaljerna i det bulgariska systemet, men när Bulgarien inte fick något omedelbart stöd eller några råd drog landet till sist tillbaka förslaget. De 60 miljoner euro som hade gjorts tillgängliga för att lösa ett grundläggande problem när det gällde genomförandet av Sapard utnyttjades således inte på grund av att kommissionen inte aktivt följde upp frågan.

| 86. | Övriga länder har redan infört liknande system, som dock inte kontrollerades av kommissionen. De litauiska myndigheterna till exempel har inrättat en garantifond som utfärdar lånegarantier till potentiella mottagare av Sapardstöd (och till icke-Sapardstödmottagare). Vissa delar av detta system kan också anses vara statligt stöd. |
| --- | --- |

86.

Övriga länder har redan infört liknande system, som dock inte kontrollerades av kommissionen. De litauiska myndigheterna till exempel har inrättat en garantifond som utfärdar lånegarantier till potentiella mottagare av Sapardstöd (och till icke-Sapardstödmottagare). Vissa delar av detta system kan också anses vara statligt stöd.

| 87. | Rumänska kommuner hade mycket svårt att betala uppdragstagarna eftersom de aktuella beloppen ofta var högre än kommunernas totala årsbudget. Bestämmelserna förhindrade Sapardorganet att betala uppdragstagarnas fakturor direkt. När Sapardorganet i Litauen stod inför en liknande situation gjorde det utbetalningar direkt till kommunerna och bröt därmed mot Sapardbestämmelserna för ett belopp av cirka 1 miljon euro (31). |
| --- | --- |

87.

Rumänska kommuner hade mycket svårt att betala uppdragstagarna eftersom de aktuella beloppen ofta var högre än kommunernas totala årsbudget. Bestämmelserna förhindrade Sapardorganet att betala uppdragstagarnas fakturor direkt. När Sapardorganet i Litauen stod inför en liknande situation gjorde det utbetalningar direkt till kommunerna och bröt därmed mot Sapardbestämmelserna för ett belopp av cirka 1 miljon euro (31).

| 88. | För att minska stödmottagarens ekonomiska börda när det gäller förfinansiering gjorde Litauen och Rumänien löpande utbetalningar till stödmottagarna allteftersom projekten avancerade. Denna rutin användes inte i alla länder eftersom den ansågs öka den administrativa arbetsbördan. |
| --- | --- |

88.

För att minska stödmottagarens ekonomiska börda när det gäller förfinansiering gjorde Litauen och Rumänien löpande utbetalningar till stödmottagarna allteftersom projekten avancerade. Denna rutin användes inte i alla länder eftersom den ansågs öka den administrativa arbetsbördan.

| 89. | Ett annat problem i Rumänien är skyldigheten för kommunerna att stå för underhållskostnaderna efter det att ett projekt har slutförts, vilket är ett villkor för stödberättigande för den berörda åtgärden. De flesta projekten gällde vägar och den faktiska omfattningen av denna framtida förpliktelse att sköta underhållet beräknades inte korrekt av kommunerna och ifrågasattes inte heller av Sapardorganet. Kommunerna hade inte ens några preliminära siffror, och när revisionsrättens revisorer gjorde förfrågningar kunde inte kommunerna göra en rimlig beräkning av kostnaderna och inte heller ange hur de skulle kunna finansieras på ett realistiskt sätt från deras begränsade budget. De flesta kommuner ansåg att frågan om underhåll var av underordnad betydelse. Det var viktigare att få projektet godkänt. Det nuvarande systemet i Rumänien kan således inte garantera investeringarnas varaktighet, vilket är en allvarlig brist. |
| --- | --- |

89.

Ett annat problem i Rumänien är skyldigheten för kommunerna att stå för underhållskostnaderna efter det att ett projekt har slutförts, vilket är ett villkor för stödberättigande för den berörda åtgärden. De flesta projekten gällde vägar och den faktiska omfattningen av denna framtida förpliktelse att sköta underhållet beräknades inte korrekt av kommunerna och ifrågasattes inte heller av Sapardorganet. Kommunerna hade inte ens några preliminära siffror, och när revisionsrättens revisorer gjorde förfrågningar kunde inte kommunerna göra en rimlig beräkning av kostnaderna och inte heller ange hur de skulle kunna finansieras på ett realistiskt sätt från deras begränsade budget. De flesta kommuner ansåg att frågan om underhåll var av underordnad betydelse. Det var viktigare att få projektet godkänt. Det nuvarande systemet i Rumänien kan således inte garantera investeringarnas varaktighet, vilket är en allvarlig brist.

| 90. | Kommissionen upptäckte inte dessa problem i genomförandet och kunde därför inte ta itu med dem på ett konsekvent sätt. Eftersom man inom Sapardprogrammet inte kunde lösa problemen hittade man i stället tillfälliga lösningar. Följden blev att Sapardländerna använde olika rutiner, av vilka några var bra medan andra innebar ett brott mot bestämmelserna. |
| --- | --- |

90.

Kommissionen upptäckte inte dessa problem i genomförandet och kunde därför inte ta itu med dem på ett konsekvent sätt. Eftersom man inom Sapardprogrammet inte kunde lösa problemen hittade man i stället tillfälliga lösningar. Följden blev att Sapardländerna använde olika rutiner, av vilka några var bra medan andra innebar ett brott mot bestämmelserna.

De administrativa förfarandena var tungrodda

| 91. | Efter de första nio månaderna av genomförande av Sapard i Polen mottogs 977 ansökningar av vilka 472 (48 %) avslogs. När man analyserade dessa siffror visade det sig att det främsta skälet till avslag var att ansökningarna inte hade fyllts i korrekt. Svårigheterna berodde främst på det stora antalet dokument som skulle tillhandahållas och problemen med att få fram dem. I Bulgarien hade man samma problem, vilket kan illustreras med ett projekt som revisionsrätten granskade. För detta förhållandevis enkla projekt, som gällde inköp av en skördetröska och en plog, var antalet sidor i ansökningsblanketten 2 477 och blanketten för betalningsansökan innehöll 601 sidor. Relevansen för somliga dokument var inte alltid självklar. Förfarandena måste förenklas så att stödmottagarnas arbetsbörda lättar, vilket i sin tur kommer att påskynda genomförandet. |
| --- | --- |

91.

Efter de första nio månaderna av genomförande av Sapard i Polen mottogs 977 ansökningar av vilka 472 (48 %) avslogs. När man analyserade dessa siffror visade det sig att det främsta skälet till avslag var att ansökningarna inte hade fyllts i korrekt. Svårigheterna berodde främst på det stora antalet dokument som skulle tillhandahållas och problemen med att få fram dem. I Bulgarien hade man samma problem, vilket kan illustreras med ett projekt som revisionsrätten granskade. För detta förhållandevis enkla projekt, som gällde inköp av en skördetröska och en plog, var antalet sidor i ansökningsblanketten 2 477 och blanketten för betalningsansökan innehöll 601 sidor. Relevansen för somliga dokument var inte alltid självklar. Förfarandena måste förenklas så att stödmottagarnas arbetsbörda lättar, vilket i sin tur kommer att påskynda genomförandet.

| 92. | Ett annat exempel på detta är när Sapardorganen upptäcker att en ansökan är ofullständig och stödmottagarna får möjlighet att lämna in de dokument som saknas. Den tid som de får på sig räcker ofta inte och därför avslås ansökan. Till exempel var det endast ett dokument som saknades för ett projekt för att upprusta en lokal väg i Polen. Dokumentet, som gällde budgeten för det kommande året, kunde den sökande inte få fram förrän efter ett sammanträde i kommunfullmäktige. På grund av att sammanträdet inte kunde hållas inom den fastställda tidsgränsen avslogs ansökan. |
| --- | --- |

92.

Ett annat exempel på detta är när Sapardorganen upptäcker att en ansökan är ofullständig och stödmottagarna får möjlighet att lämna in de dokument som saknas. Den tid som de får på sig räcker ofta inte och därför avslås ansökan. Till exempel var det endast ett dokument som saknades för ett projekt för att upprusta en lokal väg i Polen. Dokumentet, som gällde budgeten för det kommande året, kunde den sökande inte få fram förrän efter ett sammanträde i kommunfullmäktige. På grund av att sammanträdet inte kunde hållas inom den fastställda tidsgränsen avslogs ansökan.

| 93. | Den tid det ofta tar att fylla i ansökningsblanketten avhåller också potentiella sökande från att lämna in en ansökan. Förseningarna i behandlingen av betalningsansökningarna förlänger ytterligare förfinansieringsperioden och avskräcker eventuella stödmottagare. |
| --- | --- |

93.

Den tid det ofta tar att fylla i ansökningsblanketten avhåller också potentiella sökande från att lämna in en ansökan. Förseningarna i behandlingen av betalningsansökningarna förlänger ytterligare förfinansieringsperioden och avskräcker eventuella stödmottagare.

| 94. | Den tid som förflyter mellan det att betalningsansökan lämnas in och den faktiska betalningsdagen uppgår till mellan två och tre månader i de länder som revisionsrätten besökte. Utöver den tid det tar att utvärdera betalningsansökan ingår också väntetiden efter det att betalningsordern har utfärdats. I Polen blev en jordbrukare tvungen att vänta i sex månader innan han fick sin återbetalning på grund av att han hade slutfört projektet före det slutdatum som angavs i ansökan. De polska tjänstemännen uppgav att de inte kunde godkänna en betalningsansökan före det datum som angivits. |
| --- | --- |

94.

Den tid som förflyter mellan det att betalningsansökan lämnas in och den faktiska betalningsdagen uppgår till mellan två och tre månader i de länder som revisionsrätten besökte. Utöver den tid det tar att utvärdera betalningsansökan ingår också väntetiden efter det att betalningsordern har utfärdats. I Polen blev en jordbrukare tvungen att vänta i sex månader innan han fick sin återbetalning på grund av att han hade slutfört projektet före det slutdatum som angavs i ansökan. De polska tjänstemännen uppgav att de inte kunde godkänna en betalningsansökan före det datum som angivits.

| 95. | I alla de fall där revisionsrätten upptäckte att det var förfarandena som orsakade svårigheter i genomförandet hade Sapardländerna tillämpat striktare förfaranden än vad kommissionen kräver. De nationella förvaltningarna tycktes vara oförmögna att lösa problemen som ofta berodde på en stelbent och onödig byråkrati, även om de innebar att Sapard inte kunde genomföras effektivt. Vidare användes inte de bästa metoderna, vilket förhindrade ett snabbare genomförande av Sapard. |
| --- | --- |

95.

I alla de fall där revisionsrätten upptäckte att det var förfarandena som orsakade svårigheter i genomförandet hade Sapardländerna tillämpat striktare förfaranden än vad kommissionen kräver. De nationella förvaltningarna tycktes vara oförmögna att lösa problemen som ofta berodde på en stelbent och onödig byråkrati, även om de innebar att Sapard inte kunde genomföras effektivt. Vidare användes inte de bästa metoderna, vilket förhindrade ett snabbare genomförande av Sapard.

Resultat: endast ekonomiskt starka stödmottagare får stöd

| 96. | Med hänsyn till kravet på förfinansiering av projekten och de tungrodda administrativa förfarandena gynnar Sapardsystemet ekonomiskt starka och välorganiserade stödmottagare med tillräckligt kapital eller tillgång till lån. För de mindre jordbruksföretag som har svårast att uppfylla normerna, modernisera verksamheten och öka effektiviteten är detta ett stort handikapp. |
| --- | --- |

96.

Med hänsyn till kravet på förfinansiering av projekten och de tungrodda administrativa förfarandena gynnar Sapardsystemet ekonomiskt starka och välorganiserade stödmottagare med tillräckligt kapital eller tillgång till lån. För de mindre jordbruksföretag som har svårast att uppfylla normerna, modernisera verksamheten och öka effektiviteten är detta ett stort handikapp.

| 97. | Revisionsrätten besökte 143 jordbruk på plats i fyra länder. Revisorerna konstaterade att jordbrukarna i allmänhet förfinansierade projekten och finansierade sitt eget bidrag med egna medel, vilket andra, fattigare jordbrukare inte kunde göra. Detta var särskilt fallet i Litauen där detta var en nyckelfaktor som ledde till att samtliga jordbrukare som besöktes fick stöd för mer än ett projekt. |
| --- | --- |

97.

Revisionsrätten besökte 143 jordbruk på plats i fyra länder. Revisorerna konstaterade att jordbrukarna i allmänhet förfinansierade projekten och finansierade sitt eget bidrag med egna medel, vilket andra, fattigare jordbrukare inte kunde göra. Detta var särskilt fallet i Litauen där detta var en nyckelfaktor som ledde till att samtliga jordbrukare som besöktes fick stöd för mer än ett projekt.

KOMMISSIONEN MÅSTE VIDTA ÅTGÄRDER PÅ FÖLJANDE OMRÅDEN

Otillräckliga bestämmelser och kontroller leder till att medlen som är avsedda för allmänna kostnader används fel

| 98. | Enligt Sapardbestämmelserna får ett projekts allmänna kostnader uppgå till maximalt 12 % av de totala stödberättigande utgifterna (32). Dessa kan utgöras av arkitekt-, ingenjörs- och konsultarvoden, kostnader för genomförandestudier samt förvärv av patent och licenser för att bereda och genomföra ett projekt. Hittills har de allmänna kostnaderna i stor utsträckning utgjorts av kostnader för utarbetningen av stödmottagarnas verksamhetsplaner. De största beloppen upptäcktes i Bulgarien och Litauen där revisionsrätten uppskattade att 700 000 euro av gemenskapsmedel hade betalats ut fram till utgången av 2003. I övriga länder var däremot kostnaderna för verksamhetsplanerna låga. Skillnaderna mellan beloppen i de olika länderna borde ha räckt för att kommissionen skulle undersöka saken. |
| --- | --- |

98.

Enligt Sapardbestämmelserna får ett projekts allmänna kostnader uppgå till maximalt 12 % av de totala stödberättigande utgifterna (32). Dessa kan utgöras av arkitekt-, ingenjörs- och konsultarvoden, kostnader för genomförandestudier samt förvärv av patent och licenser för att bereda och genomföra ett projekt. Hittills har de allmänna kostnaderna i stor utsträckning utgjorts av kostnader för utarbetningen av stödmottagarnas verksamhetsplaner. De största beloppen upptäcktes i Bulgarien och Litauen där revisionsrätten uppskattade att 700 000 euro av gemenskapsmedel hade betalats ut fram till utgången av 2003. I övriga länder var däremot kostnaderna för verksamhetsplanerna låga. Skillnaderna mellan beloppen i de olika länderna borde ha räckt för att kommissionen skulle undersöka saken.

| 99. | Risken med dessa kostnader är hög, särskilt när det gäller konsultkostnader i samband med att verksamhetsplanerna utarbetas eftersom det inte finns någon direkt koppling mellan kostnaden för projektet (utrustning m.m.) och utarbetandet av en verksamhetsplan vare sig det gäller en liten eller stor investering. Att grunda återbetalningen på ett procenttal av projektets totala kostnad är ingen garanti för ekonomi. Risken ökar ytterligare då bestämmelserna tillåter att utgiften betalas kontant. Vid revisionsrättens granskning visade det sig att det inte gjordes tillräckliga kontroller av kostnaderna trots denna risk. Oftast gavs det ingen motivering eller förklaring till de fakturerade beloppen och man kontrollerade inte att kostnaderna motsvarade de tillhandahållna tjänsterna och inte heller att tjänsterna hade tillhandahållits överhuvudtaget. Man såg endast till att taket inte överskreds och att det fanns korrekta verifierande underlag (faktura och bevis på betalning). |
| --- | --- |

99.

Risken med dessa kostnader är hög, särskilt när det gäller konsultkostnader i samband med att verksamhetsplanerna utarbetas eftersom det inte finns någon direkt koppling mellan kostnaden för projektet (utrustning m.m.) och utarbetandet av en verksamhetsplan vare sig det gäller en liten eller stor investering. Att grunda återbetalningen på ett procenttal av projektets totala kostnad är ingen garanti för ekonomi. Risken ökar ytterligare då bestämmelserna tillåter att utgiften betalas kontant. Vid revisionsrättens granskning visade det sig att det inte gjordes tillräckliga kontroller av kostnaderna trots denna risk. Oftast gavs det ingen motivering eller förklaring till de fakturerade beloppen och man kontrollerade inte att kostnaderna motsvarade de tillhandahållna tjänsterna och inte heller att tjänsterna hade tillhandahållits överhuvudtaget. Man såg endast till att taket inte överskreds och att det fanns korrekta verifierande underlag (faktura och bevis på betalning).

| 100. | Sapardorganet i Bulgarien rapporterade därför till övervakningskommittén 2003 att ”det fanns fall där stödmottagarna presenterade falska fakturor som utfärdats av avtalsparten, särskilt när det gällde konsulttjänster”. Revisionsrätten anser att gränsen på 12 % är alldeles för generös om stödmottagaren inte är skyldig att motivera kostnaderna och anser att det borde finnas ett maximibelopp för en verksamhetsplan och att stödmottagarna aktivt skall uppmanas att använda kostnadsfria eller billigare tjänster som tillhandahålls av de jordbrukskonsultbyråer som upprättats med hjälp av Pharemedel i deras egna länder. |
| --- | --- |

100.

Sapardorganet i Bulgarien rapporterade därför till övervakningskommittén 2003 att ”det fanns fall där stödmottagarna presenterade falska fakturor som utfärdats av avtalsparten, särskilt när det gällde konsulttjänster”. Revisionsrätten anser att gränsen på 12 % är alldeles för generös om stödmottagaren inte är skyldig att motivera kostnaderna och anser att det borde finnas ett maximibelopp för en verksamhetsplan och att stödmottagarna aktivt skall uppmanas att använda kostnadsfria eller billigare tjänster som tillhandahålls av de jordbrukskonsultbyråer som upprättats med hjälp av Pharemedel i deras egna länder.

| 101. | Revisionsrätten upptäckte problem i flera av de granskade projekten. Till exempel fanns det fall där stödmottagarna ansökte om stöd till ett andra projekt och återigen fakturerade kostnaderna för en verksamhetsplan trots att den andra planen var så gott som identisk med den första. Ibland var till och med det andra projektet bara en förlängning av det ursprungliga projektet, men trots detta blev kostnaderna för verksamhetsplanen högre än de som fakturerats för den första planen. I samtliga fall betalade Sapardorganen det fakturerade beloppet utan att närmare undersöka saken. |
| --- | --- |

101.

Revisionsrätten upptäckte problem i flera av de granskade projekten. Till exempel fanns det fall där stödmottagarna ansökte om stöd till ett andra projekt och återigen fakturerade kostnaderna för en verksamhetsplan trots att den andra planen var så gott som identisk med den första. Ibland var till och med det andra projektet bara en förlängning av det ursprungliga projektet, men trots detta blev kostnaderna för verksamhetsplanen högre än de som fakturerats för den första planen. I samtliga fall betalade Sapardorganen det fakturerade beloppet utan att närmare undersöka saken.

| 102. | I ett av de fall som granskades betalades de allmänna kostnaderna för verksamhetsplanen (15 400 euro) ut till ett konsultföretag som ägdes av frun till ledaren för det företag som hade tagit emot Sapardstöd. Hon var också företrädare för sin makes företag och kunde därför för företagets räkning godkänna den verksamhetsplan som hennes eget konsultföretag hade utarbetat. Betalningsordern undertecknades av hennes man. När revisionsrätten besökte projektet på plats kunde stödmottagaren inte visa att det utbetalade beloppet motsvarade de tjänster som hade tillhandahållits. Dessutom tillämpades inte de gällande bestämmelserna för upphandling (se punkt 108). Alla kostnader hade godkänts och betalats ut i sin helhet av det bulgariska Sapardorganet. |
| --- | --- |

102.

I ett av de fall som granskades betalades de allmänna kostnaderna för verksamhetsplanen (15 400 euro) ut till ett konsultföretag som ägdes av frun till ledaren för det företag som hade tagit emot Sapardstöd. Hon var också företrädare för sin makes företag och kunde därför för företagets räkning godkänna den verksamhetsplan som hennes eget konsultföretag hade utarbetat. Betalningsordern undertecknades av hennes man. När revisionsrätten besökte projektet på plats kunde stödmottagaren inte visa att det utbetalade beloppet motsvarade de tjänster som hade tillhandahållits. Dessutom tillämpades inte de gällande bestämmelserna för upphandling (se punkt 108). Alla kostnader hade godkänts och betalats ut i sin helhet av det bulgariska Sapardorganet.

| 103. | Trots de fall som revisionsrätten upptäckte har inte kommissionen ansett det nödvändigt att ändra bestämmelserna. Kommissionen har inte åtgärdat detta problem vare sig i samband med sina förhands- eller uppföljningskontroller, och de brister som konstaterats upptäcktes varken vid Bulgariens eller kommissionens kontroller (33). Dessa exempel visar att Sapardbestämmelserna och kontrollerna inte kan förhindra att fakturor med för höga belopp godkänns och betalas. |
| --- | --- |

103.

Trots de fall som revisionsrätten upptäckte har inte kommissionen ansett det nödvändigt att ändra bestämmelserna. Kommissionen har inte åtgärdat detta problem vare sig i samband med sina förhands- eller uppföljningskontroller, och de brister som konstaterats upptäcktes varken vid Bulgariens eller kommissionens kontroller (33). Dessa exempel visar att Sapardbestämmelserna och kontrollerna inte kan förhindra att fakturor med för höga belopp godkänns och betalas.

Det saknas garantier för att pengarna används väl enligt bestämmelserna för privat upphandling

| 104. | Cirka 60 % av Sapardmedlen utnyttjas inom ramen för privata kontrakt. Förutom den allmänna regeln att iaktta principerna för en sund förvaltning är de tillämpliga bestämmelserna enkla. Enligt dem skall stödmottagaren begära in minst tre anbud för alla tjänster, varor och arbeten som kostar mer än 10 000 euro. Samma bestämmelser gäller även för storskaliga projekt där budgeten kan uppgå till 5 miljoner euro när det gäller investeringar i förädlingsföretag. |
| --- | --- |

104.

Cirka 60 % av Sapardmedlen utnyttjas inom ramen för privata kontrakt. Förutom den allmänna regeln att iaktta principerna för en sund förvaltning är de tillämpliga bestämmelserna enkla. Enligt dem skall stödmottagaren begära in minst tre anbud för alla tjänster, varor och arbeten som kostar mer än 10 000 euro. Samma bestämmelser gäller även för storskaliga projekt där budgeten kan uppgå till 5 miljoner euro när det gäller investeringar i förädlingsföretag.

| 105. | Revisionsrätten upptäckte att trots de höga beloppen var kontrollerna otillräckliga. Det gjordes inga kontroller av om anbuden var jämförbara och om det bästa anbudet valdes ut. Det gjordes inga jämförelser med referenspriser, vilket hade kunnat begränsa Sapardstödet om stödmottagare ansökte om ersättning för omotiverade kostnader, förutom i Bulgarien där man just hade börjat arbeta på det sättet. Vid kommissionens kontroller togs denna fråga inte upp. Att det behövs sådana kontroller framgår av de granskningsresultat som redovisas nedan. |
| --- | --- |

105.

Revisionsrätten upptäckte att trots de höga beloppen var kontrollerna otillräckliga. Det gjordes inga kontroller av om anbuden var jämförbara och om det bästa anbudet valdes ut. Det gjordes inga jämförelser med referenspriser, vilket hade kunnat begränsa Sapardstödet om stödmottagare ansökte om ersättning för omotiverade kostnader, förutom i Bulgarien där man just hade börjat arbeta på det sättet. Vid kommissionens kontroller togs denna fråga inte upp. Att det behövs sådana kontroller framgår av de granskningsresultat som redovisas nedan.

| 106. | Revisionsrättens analys av de anbud som presenterades för 34 projekt visade att i de flesta fall var de tre anbuden inte jämförbara och hade därför ringa eller inget värde (34). Stödmottagarna är inte skyldiga att skriftligen specificera detaljerna om/kring den planerade investeringen. Som en följd av detta gällde anbuden i regel utrustningar med olika specifikationer eller så fanns det inga specifikationer alls, och skillnaderna i pris var stora. Dessutom framgick det inte alltid av anbuden vad det var för avgörande faktorer som hade lett till att stödmottagaren valde ett visst anbud. I de fall där anbuden var jämförbara var det inte alltid det billigaste anbudet som valdes ut, och det gavs ingen förklaring eller motivering till detta. I de flesta fall var det omöjligt att avgöra om det anbud som godkändes var det bästa och därför gick det inte att garantera en sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om ekonomi och kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

106.

Revisionsrättens analys av de anbud som presenterades för 34 projekt visade att i de flesta fall var de tre anbuden inte jämförbara och hade därför ringa eller inget värde (34). Stödmottagarna är inte skyldiga att skriftligen specificera detaljerna om/kring den planerade investeringen. Som en följd av detta gällde anbuden i regel utrustningar med olika specifikationer eller så fanns det inga specifikationer alls, och skillnaderna i pris var stora. Dessutom framgick det inte alltid av anbuden vad det var för avgörande faktorer som hade lett till att stödmottagaren valde ett visst anbud. I de fall där anbuden var jämförbara var det inte alltid det billigaste anbudet som valdes ut, och det gavs ingen förklaring eller motivering till detta. I de flesta fall var det omöjligt att avgöra om det anbud som godkändes var det bästa och därför gick det inte att garantera en sund ekonomisk förvaltning, särskilt i fråga om ekonomi och kostnadseffektivitet.

| 107. | Ungefär hälften av de stödmottagare som revisionsrätten träffade bekräftade att förfarandet med de tre anbuden var meningslöst eftersom de redan på förhand visste vilken utrustning de tänkte köpa. De två andra anbuden begärde de in enbart för att uppfylla kravet. Till exempel för ett Sapardprojekt som gällde ett traktorköp i Polen hade stödmottagaren redan bestämt vilken traktor hon ville köpa och också av vem. För att uppfylla kravet på tre anbud begärde hon in ytterligare två identiska anbud (35) som påstods komma från ett annat företags olika försäljningsställen. Men hon hade inte för avsikt att köpa sin traktor där, även om de var något billigare, eftersom de inte kunde ge någon service efter köpet. |
| --- | --- |

107.

Ungefär hälften av de stödmottagare som revisionsrätten träffade bekräftade att förfarandet med de tre anbuden var meningslöst eftersom de redan på förhand visste vilken utrustning de tänkte köpa. De två andra anbuden begärde de in enbart för att uppfylla kravet. Till exempel för ett Sapardprojekt som gällde ett traktorköp i Polen hade stödmottagaren redan bestämt vilken traktor hon ville köpa och också av vem. För att uppfylla kravet på tre anbud begärde hon in ytterligare två identiska anbud (35) som påstods komma från ett annat företags olika försäljningsställen. Men hon hade inte för avsikt att köpa sin traktor där, även om de var något billigare, eftersom de inte kunde ge någon service efter köpet.

| 108. | Ibland lyckades inte stödmottagaren få in tre anbud. I Bulgarien uppfylldes inte detta villkor när det gällde de allmänna kostnaderna, medan detta var fallet i andra länder. I Polen upptäcktes flera fall där en investering hade fördelats på flera olika poster under 10 000 euro vilket gjorde att man kunde kringå detta förfarande. I andra fall gällde ett enda anbud flera olika varor som var och en för sig var värd mer än 10 000 euro. |
| --- | --- |

108.

Ibland lyckades inte stödmottagaren få in tre anbud. I Bulgarien uppfylldes inte detta villkor när det gällde de allmänna kostnaderna, medan detta var fallet i andra länder. I Polen upptäcktes flera fall där en investering hade fördelats på flera olika poster under 10 000 euro vilket gjorde att man kunde kringå detta förfarande. I andra fall gällde ett enda anbud flera olika varor som var och en för sig var värd mer än 10 000 euro.

| 109. | De brister som revisionsrätten identifierade upptäcktes inte vid kommissionens kontroller och inte heller av dess system för förvaltningsinformation. Därför har kommissionen inte gjort någonting åt det faktum att olika rutiner används i olika länder. Exemplen ovan visar att Sapardbestämmelserna och kontrollerna inte kan förhindra att fakturor med för höga belopp godkänns och betalas. Sapardländerna och kommissionen måste därför förbättra bestämmelserna och kontrollerna, särskilt när det gäller större projekt. |
| --- | --- |

109.

De brister som revisionsrätten identifierade upptäcktes inte vid kommissionens kontroller och inte heller av dess system för förvaltningsinformation. Därför har kommissionen inte gjort någonting åt det faktum att olika rutiner används i olika länder. Exemplen ovan visar att Sapardbestämmelserna och kontrollerna inte kan förhindra att fakturor med för höga belopp godkänns och betalas. Sapardländerna och kommissionen måste därför förbättra bestämmelserna och kontrollerna, särskilt när det gäller större projekt.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 110. | Kommissionen utnyttjade inte den tid som fanns tillgänglig innan rådet antog Sapardförordningen till att utarbeta detaljerade principer och bestämmelser för genomförandet av programmet. Därför tog det längre tid än nödvändigt att utarbeta dem efter rådets antagande av förordningen. |
| --- | --- |

110.

Kommissionen utnyttjade inte den tid som fanns tillgänglig innan rådet antog Sapardförordningen till att utarbeta detaljerade principer och bestämmelser för genomförandet av programmet. Därför tog det längre tid än nödvändigt att utarbeta dem efter rådets antagande av förordningen.

| 111. | Efter det att de detaljerade principerna och bestämmelserna för genomförandet hade antagits i november 2000 berodde påbörjandet av Sapard på hur lång tid länderna behövde för att inrätta systemen. Kommissionen och Sapardländerna tog inte reda på varför vissa länder var snabba och varför det tog längre tid för andra. |
| --- | --- |

111.

Efter det att de detaljerade principerna och bestämmelserna för genomförandet hade antagits i november 2000 berodde påbörjandet av Sapard på hur lång tid länderna behövde för att inrätta systemen. Kommissionen och Sapardländerna tog inte reda på varför vissa länder var snabba och varför det tog längre tid för andra.

| 112. | De administrativa förfarandena i de berörda länderna var mer tungrodda och striktare än vad som krävs enligt Sapardbestämmelserna och detta har förhindrat ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av programmet.






  — | Kommissionen bör, när det gäller nya utgiftsprogram, utnyttja den tid som finns tillgänglig innan den rättsliga grunden antas av det lagstiftande organet till att utarbeta detaljerade bestämmelser för genomförandet. |
| --- | --- | --- |

112.

De administrativa förfarandena i de berörda länderna var mer tungrodda och striktare än vad som krävs enligt Sapardbestämmelserna och detta har förhindrat ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av programmet.

—

Kommissionen bör, när det gäller nya utgiftsprogram, utnyttja den tid som finns tillgänglig innan den rättsliga grunden antas av det lagstiftande organet till att utarbeta detaljerade bestämmelser för genomförandet.

| — | Kommissionen bör analysera de erfarenheter som den har fått av de nya programmen och, när det gäller Sapard, särskilt inrättandet av decentraliserade system så att den är förberedd på liknande uppgifter i framtiden. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör analysera de erfarenheter som den har fått av de nya programmen och, när det gäller Sapard, särskilt inrättandet av decentraliserade system så att den är förberedd på liknande uppgifter i framtiden.

| 113. | Genom att kommissionen tillämpade ett system för decentraliserad förvaltning identifierade den inte aktivt de problem som uppstod vid genomförandet, kom inte med några råd om hur man skulle komma till rätta med dem och följde inte heller upp resultaten. Dessutom var personalresurserna begränsade. Detta gjorde att man inte tillämpade de bästa metoderna i alla länder, och rutiner som var kontraproduktiva kunde inte undvikas, vilket förhindrade ett snabbare men ändå säkert genomförande av Sapard.






  — | Också när förvaltningen är decentraliserad bör kommissionen försäkra sig om att de bästa metoderna tillämpas i alla mottagarländer och att det avsätts tillräckligt med resurser till detta. |
| --- | --- | --- |

113.

Genom att kommissionen tillämpade ett system för decentraliserad förvaltning identifierade den inte aktivt de problem som uppstod vid genomförandet, kom inte med några råd om hur man skulle komma till rätta med dem och följde inte heller upp resultaten. Dessutom var personalresurserna begränsade. Detta gjorde att man inte tillämpade de bästa metoderna i alla länder, och rutiner som var kontraproduktiva kunde inte undvikas, vilket förhindrade ett snabbare men ändå säkert genomförande av Sapard.

—

Också när förvaltningen är decentraliserad bör kommissionen försäkra sig om att de bästa metoderna tillämpas i alla mottagarländer och att det avsätts tillräckligt med resurser till detta.

| 114. | Kommissionens förslag till budgetmyndigheten grundades inte på tillförlitliga och genomförbara budgetprognoser.






  — | Även om kommissionen vill visa länderna att den har förtroende för att de kan genomföra Sapardinstrumentet bör den inte låta den politiska viljan leda till orealistiska budgetprognoser. |
| --- | --- | --- |

114.

Kommissionens förslag till budgetmyndigheten grundades inte på tillförlitliga och genomförbara budgetprognoser.

—

Även om kommissionen vill visa länderna att den har förtroende för att de kan genomföra Sapardinstrumentet bör den inte låta den politiska viljan leda till orealistiska budgetprognoser.

| 115. | En positiv effekt med Sapard var att strukturer och system, som inte fanns för bara några år sedan, har inrättats och fungerar väl i Sapardländerna. Viktiga komponenter i dessa system kommer att användas vid förvaltningen av EU-medel efter anslutningen. |
| --- | --- |

115.

En positiv effekt med Sapard var att strukturer och system, som inte fanns för bara några år sedan, har inrättats och fungerar väl i Sapardländerna. Viktiga komponenter i dessa system kommer att användas vid förvaltningen av EU-medel efter anslutningen.

| 116. | Förhandsgodkännanden av systemen som grundar sig både på Sapardländernas och kommissionens kontroller har gjort att man har kunnat se till att det finns välfungerande system med nyckelkontroller åtminstone på papperet innan några medel utbetalas. Detta är ett exempel på bra metoder. Medlemsstaterna kan dock införa ny lagstiftning utan att det görs några sådana förhandskontroller av systemen.






  — | Kommissionen bör överväga huruvida förhandskontroller och förhandsgodkännanden av nya finansiella system och förvaltningssystem innan pengar utbetalas också skulle vara ett bra tillvägagångssätt för medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

116.

Förhandsgodkännanden av systemen som grundar sig både på Sapardländernas och kommissionens kontroller har gjort att man har kunnat se till att det finns välfungerande system med nyckelkontroller åtminstone på papperet innan några medel utbetalas. Detta är ett exempel på bra metoder. Medlemsstaterna kan dock införa ny lagstiftning utan att det görs några sådana förhandskontroller av systemen.

—

Kommissionen bör överväga huruvida förhandskontroller och förhandsgodkännanden av nya finansiella system och förvaltningssystem innan pengar utbetalas också skulle vara ett bra tillvägagångssätt för medlemsstaterna.

| 117. | På grund av den låga utgiftsnivån under föranslutningsperioden har man i åtta av de tio länderna endast i mindre utsträckning bidragit till de mål som fastställs i Sapardförordningen. |
| --- | --- |

117.

På grund av den låga utgiftsnivån under föranslutningsperioden har man i åtta av de tio länderna endast i mindre utsträckning bidragit till de mål som fastställs i Sapardförordningen.

| 118. | De första slutförda projekten visar att pengarna i regel har använts på projekt som ökar jordbruksproduktionens kvantitet och inte på projekt som förbättrar kvaliteten på den (dvs. som uppfyller kvalitets- och hälsonormerna samt miljöskyddskrav).






  — | Kommissionen bör ta itu med denna obalans och se till att Sapardmedel utnyttjas för projekt som har som främsta mål att förbättra normerna för samtliga förädlingsföretag och jordbruksföretag. |
| --- | --- | --- |

118.

De första slutförda projekten visar att pengarna i regel har använts på projekt som ökar jordbruksproduktionens kvantitet och inte på projekt som förbättrar kvaliteten på den (dvs. som uppfyller kvalitets- och hälsonormerna samt miljöskyddskrav).

—

Kommissionen bör ta itu med denna obalans och se till att Sapardmedel utnyttjas för projekt som har som främsta mål att förbättra normerna för samtliga förädlingsföretag och jordbruksföretag.

| 119. | Revisionsrätten konstaterade att bestämmelserna och kontrollerna när det gäller privat upphandling och allmänna kostnader var otillräckliga. Det gjordes inte ändamålsenliga kontroller för att förhindra att fakturor med för höga belopp godkändes och betalades. Vissa kontroller som gällde uppfyllandet av hygien- och miljönormerna visade sig också vara otillräckliga.






  — | Kommissionen bör åtgärda dessa brister när det gäller bestämmelser och ändamålsenliga kontroller. |
| --- | --- | --- |

119.

Revisionsrätten konstaterade att bestämmelserna och kontrollerna när det gäller privat upphandling och allmänna kostnader var otillräckliga. Det gjordes inte ändamålsenliga kontroller för att förhindra att fakturor med för höga belopp godkändes och betalades. Vissa kontroller som gällde uppfyllandet av hygien- och miljönormerna visade sig också vara otillräckliga.

—

Kommissionen bör åtgärda dessa brister när det gäller bestämmelser och ändamålsenliga kontroller.

| 120. | Ett grundläggande problem vid genomförandet var att potentiella stödmottagare saknade egna resurser och hade svårt att få kredit. Trots att Sapardprogrammet omfattar ett stort antal åtgärder inkluderar det ingen möjlighet att lösa detta problem.






  — | När det gäller liknande åtgärder i framtiden bör kommissionen förenkla Sapardprogrammet genom att begränsa det till tre eller fyra nyckelåtgärder. Kommissionen bör undersöka om ett system med lån och garantier i förekommande fall skulle kunna ersätta eller komplettera de nuvarande åtgärderna så att man kan komma till rätta med problemen med projektfinansieringen. |
| --- | --- | --- |

120.

Ett grundläggande problem vid genomförandet var att potentiella stödmottagare saknade egna resurser och hade svårt att få kredit. Trots att Sapardprogrammet omfattar ett stort antal åtgärder inkluderar det ingen möjlighet att lösa detta problem.

—

När det gäller liknande åtgärder i framtiden bör kommissionen förenkla Sapardprogrammet genom att begränsa det till tre eller fyra nyckelåtgärder. Kommissionen bör undersöka om ett system med lån och garantier i förekommande fall skulle kunna ersätta eller komplettera de nuvarande åtgärderna så att man kan komma till rätta med problemen med projektfinansieringen.

| 121. | Så då återstår frågan: ”Har Sapard förvaltats väl?” Svaret är att förvaltningen har varit av skiftande kvalitet. Å ena sidan har Sapard gett länder möjlighet att få praktisk erfarenhet av att förvalta ett system för EU-stöd, och där har kommissionen varit en drivande kraft. Å andra sidan var detta inte det främsta syftet med Sapard och de prioriterade målen har inte uppnåtts, till exempel stöd när det gäller att införa gemenskapens regelverk, särskilt de regler som gäller miljö- och hälsonormer. Detta berodde på förseningar i genomförandet som hade kunnat undvikas. Som en följd av detta har inte de länder som skall ansluta sig år 2004 kunnat ge stöd till de åtgärder som hade godkänts under den period på ungefär fyra och ett halvt år från början av 2000 till maj 2004 som den lagstiftande myndigheten hade planerat. Dessutom hade inte alla planerade åtgärder genomförts i början av 2004 på grund av förseningar i inrättandet av system (däribland miljöåtgärder i jordbruket). Kommissionen underskattade de problem som stödmottagarna stod inför när det gällde att finansiera projekten. Dem borde man ha upptäckt på ett tidigt stadium och hittat lösningar så att man hade kunnat se till att det tillgängliga stödet fick maximal effekt runtom i alla mottagarländer. |
| --- | --- |

121.

Så då återstår frågan: ”Har Sapard förvaltats väl?” Svaret är att förvaltningen har varit av skiftande kvalitet. Å ena sidan har Sapard gett länder möjlighet att få praktisk erfarenhet av att förvalta ett system för EU-stöd, och där har kommissionen varit en drivande kraft. Å andra sidan var detta inte det främsta syftet med Sapard och de prioriterade målen har inte uppnåtts, till exempel stöd när det gäller att införa gemenskapens regelverk, särskilt de regler som gäller miljö- och hälsonormer. Detta berodde på förseningar i genomförandet som hade kunnat undvikas. Som en följd av detta har inte de länder som skall ansluta sig år 2004 kunnat ge stöd till de åtgärder som hade godkänts under den period på ungefär fyra och ett halvt år från början av 2000 till maj 2004 som den lagstiftande myndigheten hade planerat. Dessutom hade inte alla planerade åtgärder genomförts i början av 2004 på grund av förseningar i inrättandet av system (däribland miljöåtgärder i jordbruket). Kommissionen underskattade de problem som stödmottagarna stod inför när det gällde att finansiera projekten. Dem borde man ha upptäckt på ett tidigt stadium och hittat lösningar så att man hade kunnat se till att det tillgängliga stödet fick maximal effekt runtom i alla mottagarländer.

Denna rapport har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 26 maj 2004.

För revisionsrätten

Juan Manuel FABRA VALLÉS

Ordförande

---

(1)  De tio länderna är: Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern.

1

(2)  Samling av EU-lagar där gemensamma rättigheter och skyldigheter för medlemsstaterna fastställs, och som är bindande.

2

(3)  Phareprogrammet är det första föranslutningsinstrumentet och det inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 3906/89 av den 18 december 1989 (EGT L 375, 23.12.1989).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1268/1999 av den 21 juni 1999 om gemenskapsstöd för föranslutningsåtgärder för jordbruket och landsbygdens utveckling i kandidatländerna i Central- och Östeuropa under föranslutningsperioden (EGT L 161, 26.6.1999).

4

(5)  Europeiska unionens allmänna budget. Från 2004 förvaltas Sapard enligt kapitel 05 i avdelning 05 (Jordbruk och landsbygdsutveckling) i budgeten, och omfattar nya anslag enbart för Bulgarien och Rumänien.

5

(6)  Åtagandebemyndiganden.

6

(7)  Nivån på offentligt stöd beror på vilken typ av åtgärd eller projekt det gäller. När det gäller investeringar som ger avkastning är den normala maximala stödnivån 50 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

7

(8)  Enligt artikel 12 i rådets förordning (EG) nr 1266/1999 av den 21 juni 1999 om samordning av stödet till Sapardländerna inom ramen för föranslutningsstrategin (EGT L 161, 26.6.1999).

8

(9)  De främsta åtgärderna är: investeringar i jordbruksföretag, förbättringar av förädlingen och saluföringen av jordbruks- och fiskeriprodukter och utveckling och förbättring av infrastrukturen på landsbygden. Detta motsvarar ungefär 80 % av de åtaganden som gjorts i alla kandidatländer.

9

(10)  Revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2000 (EGT C 359, 15.12.2001) (punkterna 6.41–6.53), 2001 (EGT C 295, 28.11.2002) (punkterna 6.8–6.32) och 2002 (EGT C 286, 28.11.2003) (punkterna 8.23–8.31).

10

(11)  Ackumulerade åtagandebemyndiganden.

11

(12)  Närmare upplysningar finns i årsrapporten för budgetåret 2000, punkterna 6.41–6.43.

12

(13)  Kommissionens förslag till rådets förordning (KOM(98) 153 slutlig av den 19 mars 1998).

13

(14)  Förseningarna berodde på följande omständigheter: Polen delar upp den årliga budgeten i särskilda åtgärder och, när det gäller de största åtgärderna, i särskilda regioner. Anbudsförfaranden sätts i gång för särskilda regionala, årliga anslag. Denna metod att knyta projekt till särskilda regionala årliga anslag gjorde att övriga tillgängliga medel blockerades. När det gäller utveckling av landsbygdens infrastruktur kräver tilldelningen av medel till regionerna ett beslut från jordbruksministeriet, vilket inte fattades förrän den 22 september 2003 för en stor del av dessa medel.

14

(15)  Beloppet på 154,4 miljoner euro kan inte jämföras med figuren eftersom den även gäller 139,7 miljoner euro av förskottsbetalningar som kommissionen gjorde till Sapardländerna och 0,1 miljon euro till seminarier. Dessa belopp visas inte i figuren eftersom de inte utbetalas till slutliga stödmottagare. I de 154,4 miljoner eurona ingår även 14,6 miljoner euro i betalningar som Sapardorganen gjorde från förskottsbetalningarna till slutliga stödmottagare. Dessa betalningar (som justerats av revisionsrätten på grund av tidsskillnader eftersom kommissionen bokar betalningarna enligt kontantmetoden) visas i sektion ”C” i figuren.

15

(16)  Till en början förväntades sex länder ansluta sig till unionen: Estland, Polen, Slovenien, Tjeckien, Ungern (Sapard) och Cypern (inte Sapard).

16

(17)  Övriga officiella informationsvägar når kommissionen på senare stadier: resultaten av utvärderingen efter halva tiden (den 31 december 2003) och slutlig utvärdering (den 31 december 2006).

17

(18)  Den personal vid kommissionen som arbetar med granskningar anses inte ingå i förvaltningen i strikt mening och diskuteras i punkt 58.

18

(19)  Kommissionen kunde inte kontrollera graden av åtaganden och betalningar eftersom den inte ville ändra den helt decentraliserade förvaltningsramen för Sapard och inte lämnade förslag på ändringar, till exempel kompletterande åtgärder beträffande krediter eller garantier.

19

(20)  Totalt granskades 48 projekt för de två åtgärderna, men i två fall hade inte projektet kommit så långt att det gick att dra några slutsatser om det främsta målet.

20

(21)  Heltäckande övervakningsrapport från Europeiska kommissionen om förberedelsegraden för medlemskap i EU i Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Polen, Slovakien, Slovenien, Tjeckien och Ungern av den 5 november 2003.

21

(22)  Den nya tilldelningen av EU-medel för 2000–2003 ligger i genomsnitt på 57 miljoner euro per år.

22

(23)  Sapards årsrapporter (rapporter från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén) KOM(2001) 241 slutlig av den 3 juli 2001, KOM(2002) 434 slutlig av den 30 juli 2002, KOM(2003) 582 slutlig av den 7 oktober 2003.

23

(24)  I mars 1997 beslutade kommissionen att helt inrikta föranslutningsinstrumentet Phare på att förbereda kandidatländerna på inträdet i EU. Av Phares årsbudget på cirka 1 500 miljoner euro per år tilldelades ungefär 30 %, institutionsuppbyggnad särskilt i syfte att införa strukturfondernas mål och förfaranden.

24

(25)  Med undantag av vissa delar, se punkt 10.

25

(26)  Detta är det förfarande enligt vilket kommissionen beslutar huruvida utgifterna som utbetalningsställena för den gemensamma jordbrukspolitiken betalar slutgiltigt skall belasta EU-budgeten.

26

(27)  Förordning (EG) nr 1266/1999, bilaga 1 iii.

27

(28)  Opinions on Sapard Measure 2 programme expressed by Agricultural Advisory Centres and potential beneficiaries of the programme (Yttranden över Sapards åtgärd 2-program, framförda av centrum för jordbruksrådgivare och programmets potentiella stödmottagare), Warszawa den 30 november 2002.

28

Opinions on Sapard Measure 2 programme expressed by Agricultural Advisory Centres and potential beneficiaries of the programme

(29)  2 377 kontrakt ingicks med jordbrukare under perioden september 2002 och november 2003.

29

(30)  Ett tak på 50 % när det gäller statligt stöd från alla källor kan inte överskridas. Eftersom Bulgarien ansökte om en stödsats på 50 % skulle alla eventuella bidrag i stödordningen innebära att detta tak överskreds.

30

(31)  Den 31 mars 2003.

31

(32)  Bulgarien sänkte de allmänna kostnaderna för utarbetandet av verksamhetsplaner till 5 % och Rumänien i vissa fall (för projekt som inte gällde byggnadsprojekt och endast för två åtgärder) till 3 % eller 5 % beroende på åtgärd.

32

(33)  Eftersom utgifterna betalades under 2002 hade kommissionen redan gjort sin kontroll i samband med avslutandet av räkenskaperna.

33

(34)  I det urval av projekt som granskades av revisionsrätten tillämpades bestämmelser för privat upphandling på 34 projekt, och i 23 fall visade det sig att anbuden inte var jämförbara.

34

(35)  Med samma handstil och skrivet med en lila penna.

35

---

BILAGA 1

EU-bidrag 2000–2003 per land och huvudtyp av stödmottagare och åtgärd

| (miljoner euro) |
| --- |
| Land | EU-bidrag under perioden 2000–2003 (1) | Uppdelning per huvudtyp av stödmottagare och åtgärd |
| Lokalsamhällen
  åtgärd: utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur | Förädlingsföretag
  åtgärd: förbättring av bearbetningen och marknadsföringen av jordbruks- och fiskeriprodukter | Jordbrukare
  åtgärd: investeringar i jordbruksföretag | Diverse
  åtgärder: miljöåtgärder inom jordbruket, skogsbruk, beskogning | Diverse
  åtgärder: utveckling och diversifiering av ekonomiska verksamheter, tekniskt stöd, utbildning med mera |
| Bulgarien | 218,8 | 10,8 | 75,8 | 62,1 | 13,9 | 56,3 |
| Tjeckien | 92,6 | 6,6 | 17,5 | 17,6 | 0,6 | 50,3 |
| Estland | 50,9 | 6,4 | 9,7 | 21,7 | 0,4 | 12,7 |
| Ungern | 159,8 | 38,9 | 52,0 | 58,8 | 0,0 | 10,1 |
| Lettland | 91,7 | 5,5 | 25,2 | 32,0 | 5,3 | 23,7 |
| Litauen | 125,2 | 18,2 | 39,1 | 51,2 | 3,2 | 13,5 |
| Polen | 708,2 | 270,0 | 227,7 | 126,2 | 9,2 | 75,1 |
| Rumänien | 632,4 | 280,5 | 111,0 | 74,6 | 57,5 | 108,9 |
| Slovakien | 76,8 | 13,2 | 25,5 | 21,0 | 2,3 | 14,8 |
| Slovenien | 26,6 | 3,1 | 10,5 | 9,2 | 0,0 | 3,8 |
| Totalt | 2 183,0 | 653,3 | 593,9 | 474,4 | 92,4 | 369,1 |
| % | 100 % | 30 % | 27 % | 22 % | 4 % | 17 % |
| Källa:Europeiska revisionsrätten, december 2003. |

(miljoner euro)

Land

EU-bidrag under perioden 2000–2003 (1)

Uppdelning per huvudtyp av stödmottagare och åtgärd

Lokalsamhällen

åtgärd: utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur

Förädlingsföretag

åtgärd: förbättring av bearbetningen och marknadsföringen av jordbruks- och fiskeriprodukter

Jordbrukare

åtgärd: investeringar i jordbruksföretag

Diverse

åtgärder: miljöåtgärder inom jordbruket, skogsbruk, beskogning

Diverse

åtgärder: utveckling och diversifiering av ekonomiska verksamheter, tekniskt stöd, utbildning med mera

Bulgarien

218,8

10,8

75,8

62,1

13,9

56,3

Tjeckien

92,6

6,6

17,5

17,6

0,6

50,3

Estland

50,9

6,4

9,7

21,7

0,4

12,7

Ungern

159,8

38,9

52,0

58,8

0,0

10,1

Lettland

91,7

5,5

25,2

32,0

5,3

23,7

Litauen

125,2

18,2

39,1

51,2

3,2

13,5

Polen

708,2

270,0

227,7

126,2

9,2

75,1

Rumänien

632,4

280,5

111,0

74,6

57,5

108,9

Slovakien

76,8

13,2

25,5

21,0

2,3

14,8

Slovenien

26,6

3,1

10,5

9,2

0,0

3,8

Totalt

2 183,0

653,3

593,9

474,4

92,4

369,1

%

100 %

30 %

27 %

22 %

4 %

17 %

Källa:Europeiska revisionsrätten, december 2003.

---

(1)  Ackumulerade åtagandebemyndiganden.

Källa:Europeiska revisionsrätten, december 2003.

---

BILAGA 2

Förteckning över granskade projekt

| Å 1 | — | Investeringar i jordbruksföretag |
| --- | --- | --- |
| Å 2 | — | Förbättring av bearbetningen och marknadsföringen av jordbruks- och fiskeriprodukter |
| Å 3 | — | Utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur |

Å 1

—

Investeringar i jordbruksföretag

Å 2

—

Förbättring av bearbetningen och marknadsföringen av jordbruks- och fiskeriprodukter

Å 3

—

Utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur

BULGARIEN

| Urval | Åtgärd | Projektbeskrivning | Besök på plats (1) | Substans-granskning (2) | Tillämpnings-kontroll (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Å 1 | Å 2 | Å 3 (4) |
| 1 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en traktor | v | v | v |
| 2 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska | v | v | v |
| 3 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska | v | v | v |
| 4 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag | v | v | v |
| 5 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett mejeri | v | v | v |
| 6 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag | v | v | v |
| 7 | | v | | Inköp av ny utrustning till en vingård | v | v | |
| 8 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska | v | v | |
| 9 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska | | v | |
| 10 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska | | v | |
| 11 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag | | v | |
| 12 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett frukt- och grönsaksförädlingsföretag | | v | |
| 13 | v | | | Uppförande av lagerbyggnader och inköp av en silo till en spannmålsodling | | v | |
| 14 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska | | v | |

Urval

Åtgärd

Projektbeskrivning

Besök på plats (1)

Substans-granskning (2)

Tillämpnings-kontroll (3)

Å 1

Å 2

Å 3 (4)

1

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en traktor

v

v

v

2

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska

v

v

v

3

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska

v

v

v

4

v

Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag

v

v

v

5

v

Inköp av ny utrustning till ett mejeri

v

v

v

6

v

Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag

v

v

v

7

v

Inköp av ny utrustning till en vingård

v

v

8

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska

v

v

9

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska

v

10

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska

v

11

v

Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag

v

12

v

Inköp av ny utrustning till ett frukt- och grönsaksförädlingsföretag

v

13

v

Uppförande av lagerbyggnader och inköp av en silo till en spannmålsodling

v

14

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling, däribland en skördetröska

v

LITAUEN

| Urval | Åtgärd | Projektbeskrivning | Besök på plats (5) | Substans-granskning (6) | Tillämpnings-kontroll (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Å 1 | Å 2 | Å 3 |
| 1 | v | | | Moderniseringsarbeten och inköp av ny utrustning till en mjölkgård | v | v | v |
| 2 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling | v | v | |
| 3 | v | | | Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling | v | v | v |
| 4 | v | | | Inköp av ny utrustning till en grisfarm | | v | |
| 5 | v | | | Inköp av ny utrustning till en mjölkgård | v | v | v |
| 6 | v | | | Inköp av ny utrustning till en mjölkgård | | v | v |
| 7 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag | v | v | v |
| 8 | | v | | Renoveringsarbeten och inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag | | v | v |
| 9 | | | v | Anläggande av vatten- och avloppsinfrastruktur | | v | v |
| 10 | | | v | Återuppbyggnad av avloppsinfrastruktur | | v | v |
| 11 | | | v | Anläggande av avloppsinfrastruktur | v | v | |
| 12 | | v | | Uppförande av ett slakteri | v | | |

Urval

Åtgärd

Projektbeskrivning

Besök på plats (5)

Substans-granskning (6)

Tillämpnings-kontroll (7)

Å 1

Å 2

Å 3

1

v

Moderniseringsarbeten och inköp av ny utrustning till en mjölkgård

v

v

v

2

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling

v

v

3

v

Inköp av ny utrustning till en spannmålsodling

v

v

v

4

v

Inköp av ny utrustning till en grisfarm

v

5

v

Inköp av ny utrustning till en mjölkgård

v

v

v

6

v

Inköp av ny utrustning till en mjölkgård

v

v

7

v

Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag

v

v

v

8

v

Renoveringsarbeten och inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag

v

v

9

v

Anläggande av vatten- och avloppsinfrastruktur

v

v

10

v

Återuppbyggnad av avloppsinfrastruktur

v

v

11

v

Anläggande av avloppsinfrastruktur

v

v

12

v

Uppförande av ett slakteri

v

POLEN

| Urval | Åtgärd | Projektbeskrivning | Besök på plats (8) | Substans-granskning (9) | Tillämpnings-kontroll (10) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Å 1 | Å 2 | Å 3 |
| 1 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett mejeri | v | v | v |
| 2 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett mejeri | v | v | v |
| 3 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett frukt- och svampförädlingsföretag | v | v | v |
| 4 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett mejeri | v | v | |
| 5 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett mejeri | v | v | |
| 6 | | v | | Byggnadsarbeten och inköp av ny utrustning till ett förädlingsföretag för fjäderfän | v | v | v |
| 7 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag | | v | |
| 8 | | v | | Installation av ett ventilationssystem på ett mejeri | | v | |
| 9 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett fruktförädlingsföretag | | v | |
| 10 | | v | | Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag | | v | |
| 11 | v | | | Byggnadsarbeten på en svampodling | | v | |
| 12 | v | | | Inköp av ny utrustning till en handelsträdgård | v | v | v |
| 13 | v | | | Inköp av ny utrustning till en fruktodling | v | v | |
| 14 | v | | | Inköp av ny utrustning till en grönsaksodling | | v | |
| 15 | v | | | Inköp av ny utrustning till en mjölkgård | v | v | v |
| 16 | v | | | Inköp av ny utrustning till en fruktodling | | v | |
| 17 | v | | | Inköp av ny utrustning till en handelsträdgård | | v | |
| 18 | v | | | Inköp av ny utrustning till en fruktodling | v | v | v |
| 19 | v | | | Inköp av ny utrustning till en fruktodling | v | v | v |
| 20 | v | | | Inköp av ny utrustning till en fruktodling | | v | |
| 21 | | | v | Anläggning av avloppssystem | | v | |
| 22 | | | v | Upprustning av lokal väg | v | v | v |
| 23 | | | v | Anläggning av avloppssystem | v | v | |
| 24 | | | v | Upprustning av lokal väg | | v | |
| 25 | | | v | Anläggande av avloppssystem | v | v | |
| 26 | | | v | Upprustning av lokala vägar | v | v | v |
| 27 | | | v | Anläggning av avloppssystem | v | v | v |
| 28 | | | v | Modernisering av ett lokalt avloppssystem | | v | |
| 29 | | | v | Upprustning av lokal väg | | v | |
| 30 | | | v | Anläggning av avloppssystem | | v | |

Urval

Åtgärd

Projektbeskrivning

Besök på plats (8)

Substans-granskning (9)

Tillämpnings-kontroll (10)

Å 1

Å 2

Å 3

1

v

Inköp av ny utrustning till ett mejeri

v

v

v

2

v

Inköp av ny utrustning till ett mejeri

v

v

v

3

v

Inköp av ny utrustning till ett frukt- och svampförädlingsföretag

v

v

v

4

v

Inköp av ny utrustning till ett mejeri

v

v

5

v

Inköp av ny utrustning till ett mejeri

v

v

6

v

Byggnadsarbeten och inköp av ny utrustning till ett förädlingsföretag för fjäderfän

v

v

v

7

v

Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag

v

8

v

Installation av ett ventilationssystem på ett mejeri

v

9

v

Inköp av ny utrustning till ett fruktförädlingsföretag

v

10

v

Inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag

v

11

v

Byggnadsarbeten på en svampodling

v

12

v

Inköp av ny utrustning till en handelsträdgård

v

v

v

13

v

Inköp av ny utrustning till en fruktodling

v

v

14

v

Inköp av ny utrustning till en grönsaksodling

v

15

v

Inköp av ny utrustning till en mjölkgård

v

v

v

16

v

Inköp av ny utrustning till en fruktodling

v

17

v

Inköp av ny utrustning till en handelsträdgård

v

18

v

Inköp av ny utrustning till en fruktodling

v

v

v

19

v

Inköp av ny utrustning till en fruktodling

v

v

v

20

v

Inköp av ny utrustning till en fruktodling

v

21

v

Anläggning av avloppssystem

v

22

v

Upprustning av lokal väg

v

v

v

23

v

Anläggning av avloppssystem

v

v

24

v

Upprustning av lokal väg

v

25

v

Anläggande av avloppssystem

v

v

26

v

Upprustning av lokala vägar

v

v

v

27

v

Anläggning av avloppssystem

v

v

v

28

v

Modernisering av ett lokalt avloppssystem

v

29

v

Upprustning av lokal väg

v

30

v

Anläggning av avloppssystem

v

RUMÄNIEN

| Urval | Åtgärd | Projektbeskrivning | Besök på plats (11) | Substans-granskning (12) | Tillämpnings-kontroll (13) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Å 1 (14) | Å 2 | Å 3 |
| 1 | | v | | Renoveringsarbeten på ett köttförädlingsföretag | v | v | v |
| 2 | | v | | Renoveringsarbeten på ett köttförädlingsföretag | | v | |
| 3 | | v | | Renoveringsarbeten på ett köttförädlingsföretag | v | v | |
| 4 | | v | | Renoveringsarbeten på och inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag | v | v | v |
| 5 | | v | | Renoveringsarbeten och inköp av ny utrustning till en vinodling | | v | |
| 6 | | | v | Upprustning av lokal väg | | v | |
| 7 | | | v | Upprustning av lokal väg | | v | |
| 8 | | | v | Installation av ett vattenförsörjningssystem | v | v | |
| 9 | | | v | Uppförande av en reningsanläggning för avloppsvatten | v | v | v |
| 10 | | | v | Upprustning av lokal väg | v | v | v |
| 11 | | | v | Upprustning av lokal väg | | v | |
| 12 | | | v | Upprustning av lokal väg | | v | |
| 13 | | | v | Upprustning av lokal väg | v | v | v |
| 14 | | | v | Installation av ett vattenförsörjningssystem | | v | |
| 15 | | | v | Installation av ett vattenförsörjningssystem | v | v | v |
| 16 | | | v | Uppbyggnad av ett vattenförsörjningssystem | | v | |
| 17 | | | v | Upprustning av lokala vägar | v | v | v |
| 18 | | | v | Upprustning av lokala vägar | | v | |
| 19 | | | v | Upprustning av lokala vägar | v | v | |
| 20 | | | v | Uppförande av ett vidsträckt vattenförsörjningssystem | v | v | v |

Urval

Åtgärd

Projektbeskrivning

Besök på plats (11)

Substans-granskning (12)

Tillämpnings-kontroll (13)

Å 1 (14)

Å 2

Å 3

1

v

Renoveringsarbeten på ett köttförädlingsföretag

v

v

v

2

v

Renoveringsarbeten på ett köttförädlingsföretag

v

3

v

Renoveringsarbeten på ett köttförädlingsföretag

v

v

4

v

Renoveringsarbeten på och inköp av ny utrustning till ett köttförädlingsföretag

v

v

v

5

v

Renoveringsarbeten och inköp av ny utrustning till en vinodling

v

6

v

Upprustning av lokal väg

v

7

v

Upprustning av lokal väg

v

8

v

Installation av ett vattenförsörjningssystem

v

v

9

v

Uppförande av en reningsanläggning för avloppsvatten

v

v

v

10

v

Upprustning av lokal väg

v

v

v

11

v

Upprustning av lokal väg

v

12

v

Upprustning av lokal väg

v

13

v

Upprustning av lokal väg

v

v

v

14

v

Installation av ett vattenförsörjningssystem

v

15

v

Installation av ett vattenförsörjningssystem

v

v

v

16

v

Uppbyggnad av ett vattenförsörjningssystem

v

17

v

Upprustning av lokala vägar

v

v

v

18

v

Upprustning av lokala vägar

v

19

v

Upprustning av lokala vägar

v

v

20

v

Uppförande av ett vidsträckt vattenförsörjningssystem

v

v

v

TOTALT

| 76 | 24 | 24 | 28 | | 42 | 75 | 33 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

76

24

24

28

42

75

33

---

(1)  Besök på plats för att träffa den slutliga stödmottagaren och granska projektet.

(2)  Dokumentgranskning för att kontrollera allmänna kostnader, viktiga upphandlingsbestämmelser, mål och andra nyckelfrågor som gäller projektet.

(3)  Dokumentgranskning för att kontrollera att övervaknings- och kontrollsystemen fungerar i praktiken.

(4)  Systemen för åtgärden var inte godkända när granskningen utfördes.

(5)  Besök på plats för att träffa den slutliga stödmottagaren och granska projektet.

(6)  Dokumentgranskning för att kontrollera allmänna kostnader, viktiga upphandlingsbestämmelser, mål och andra nyckelfrågor som gäller projektet.

(7)  Dokumentgranskning för att kontrollera att övervaknings- och kontrollsystemen fungerar i praktiken.

(8)  Besök på plats för att träffa den slutliga stödmottagaren och granska projektet.

(9)  Dokumentgranskning för att kontrollera allmänna kostnader, viktiga upphandlingsbestämmelser, mål och andra nyckelfrågor som gäller projektet.

(10)  Dokumentgranskning för att kontrollera att övervaknings- och kontrollsystemen fungerar i praktiken.

(11)  Besök på plats för att träffa den slutliga stödmottagaren och granska projektet.

(12)  Dokumentgranskning för att kontrollera allmänna kostnader, viktiga upphandlingsbestämmelser, mål och andra nyckelfrågor som gäller projektet.

(13)  Dokumentgranskning för att kontrollera att övervaknings- och kontrollsystemen fungerar i praktiken.

(14)  Systemen för åtgärden var inte godkända när granskningen utfördes.

---

KOMMISSIONENS SVAR

SAMMANFATTNING

| I och II. | Kommissionen välkomnar granskningen av Sapards genomförande.
  Kommissionen anser dock att en slutgiltig analys av effekterna av programmet endast kan göras sedan det helt har genomförts.
  Medan de huvudsakliga elementen i kommissionens förslag angående Sapardförordningen, rådets förordning (EG) nr 1268/1999, bibehölls var förslagstexten föremål för fortlöpande diskussioner (beträffande de budgetrubriker från vilka föranslutningsinstrumenten skulle finansieras inklusive de finansiella genomförandemekanismerna) fram till det slutliga stadiet i antagandet av Sapardförordningen. Så länge denna rättsosäkerhet kvarstod var kommissionen inte i stånd att utarbeta de slutliga rättsliga reglerna i genomförandebestämmelserna. Dessa bestämmelser antogs av kommissionen den 26 januari 2000.
  Metoden var ny och detta var första gången externt stöd förvaltades på ett helt decentraliserat sätt. Ett huvudsyfte för Sapard är att bidra till genomförandet av EG:s regelverk. En väsentlig del i detta är att säkra en god administrativ kapacitet som är i stånd att utföra den krävande uppgiften att genomföra politiken för landsbygdsutveckling i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Detta ligger också i linje med den begäran Europaparlamentet gav uttryck för i den parlamentsresolution som åtföljde 1999 års beslut om ansvarsfrihet, att ”ett effektivt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen i ansökarländerna bör vara en absolut prioritering de närmaste åren”.
  Kommissionen anser sig ha lämnat tillräcklig vägledning och rådgivning till Sapardländerna och har arbetat med dem för att förbereda inrättandet av institutioner och förfaranden. Detta har gjorts både genom omfattande assistans av experter från medlemsstaterna genom Phares partnersamverkan, och genom fortlöpande utbyte av information vid seminarier och faktainsamlingsbesök. Se kommissionens årsrapport gällande Sapard för 2000. |
| --- | --- |

I och II.

Kommissionen välkomnar granskningen av Sapards genomförande.

Kommissionen anser dock att en slutgiltig analys av effekterna av programmet endast kan göras sedan det helt har genomförts.

Medan de huvudsakliga elementen i kommissionens förslag angående Sapardförordningen, rådets förordning (EG) nr 1268/1999, bibehölls var förslagstexten föremål för fortlöpande diskussioner (beträffande de budgetrubriker från vilka föranslutningsinstrumenten skulle finansieras inklusive de finansiella genomförandemekanismerna) fram till det slutliga stadiet i antagandet av Sapardförordningen. Så länge denna rättsosäkerhet kvarstod var kommissionen inte i stånd att utarbeta de slutliga rättsliga reglerna i genomförandebestämmelserna. Dessa bestämmelser antogs av kommissionen den 26 januari 2000.

Metoden var ny och detta var första gången externt stöd förvaltades på ett helt decentraliserat sätt. Ett huvudsyfte för Sapard är att bidra till genomförandet av EG:s regelverk. En väsentlig del i detta är att säkra en god administrativ kapacitet som är i stånd att utföra den krävande uppgiften att genomföra politiken för landsbygdsutveckling i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Detta ligger också i linje med den begäran Europaparlamentet gav uttryck för i den parlamentsresolution som åtföljde 1999 års beslut om ansvarsfrihet, att ”ett effektivt skydd av gemenskapens ekonomiska intressen i ansökarländerna bör vara en absolut prioritering de närmaste åren”.

Kommissionen anser sig ha lämnat tillräcklig vägledning och rådgivning till Sapardländerna och har arbetat med dem för att förbereda inrättandet av institutioner och förfaranden. Detta har gjorts både genom omfattande assistans av experter från medlemsstaterna genom Phares partnersamverkan, och genom fortlöpande utbyte av information vid seminarier och faktainsamlingsbesök. Se kommissionens årsrapport gällande Sapard för 2000.

| III. | Sapards budgetar för 2000–2004 utarbetades på basis av den mest tillförlitliga information som då fanns tillgänglig. De stora utmaningar det innebär att behöva bygga upp ett helt nytt system och Sapardländernas brist på erfarenhet inom detta område medförde att genomförandet tog tid, men i de flesta fall inte längre än vad som rimligtvis skulle kunna ha förväntats, mot bakgrund av erfarenheterna från liknande arbete i medlemsstaterna. Kommissionen är väl medveten om orsakerna till att det dröjde längre i vissa länder att upprätta det administrativa systemet för genomförandet av Sapard.
  Närhelst kommissionen fick kännedom om ”tungrodda administrativa förfaranden” fick de aktuella länderna råd per korrespondens, under bilaterala möten och vid övervakningskommitténs möten. Det slutgiltiga valet vad beträffar förfarandena träffas dock av det berörda landet. Kommissionen kan inte hindra dem från att tillämpa sina egna interna administrativa arrangemang så länge Sapardreglerna respekteras. |
| --- | --- |

III.

Sapards budgetar för 2000–2004 utarbetades på basis av den mest tillförlitliga information som då fanns tillgänglig. De stora utmaningar det innebär att behöva bygga upp ett helt nytt system och Sapardländernas brist på erfarenhet inom detta område medförde att genomförandet tog tid, men i de flesta fall inte längre än vad som rimligtvis skulle kunna ha förväntats, mot bakgrund av erfarenheterna från liknande arbete i medlemsstaterna. Kommissionen är väl medveten om orsakerna till att det dröjde längre i vissa länder att upprätta det administrativa systemet för genomförandet av Sapard.

Närhelst kommissionen fick kännedom om ”tungrodda administrativa förfaranden” fick de aktuella länderna råd per korrespondens, under bilaterala möten och vid övervakningskommitténs möten. Det slutgiltiga valet vad beträffar förfarandena träffas dock av det berörda landet. Kommissionen kan inte hindra dem från att tillämpa sina egna interna administrativa arrangemang så länge Sapardreglerna respekteras.

| IV. | Kommissionens ansvar i ett system av decentraliserad förvaltning är att övervaka genomförandet av Sapard.
  Såsom läget är i dag flyter pengarna nu i regelbunden takt i nästan alla Sapardländer på grundval av ett tillförlitligt system som kan användas som bas för programmen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

IV.

Kommissionens ansvar i ett system av decentraliserad förvaltning är att övervaka genomförandet av Sapard.

Såsom läget är i dag flyter pengarna nu i regelbunden takt i nästan alla Sapardländer på grundval av ett tillförlitligt system som kan användas som bas för programmen i medlemsstaterna.

| V. | De utbetalningar som bara under år 2003 gjorts till slutliga stödmottagare uppgick till 288 euro miljoner euro. Per den 31 december 2003 uppgick det totala åtagandet för slutliga stödmottagare till 1 214 miljoner euro (56 %) mot ett anslag 2000–2003 på 2 183 euro miljoner euro, medan de faktiska utbetalningarna till stödmottagare belöpte sig till totalt 323 euro miljoner euro (15 % av anslaget). Enligt information från Sapardländerna kommer minst sju av åtta länder som skall anslutas till EU att kunna sluta avtal med slutliga stödmottagare för samtliga tillgängliga medel för perioden 2000–2003.
  Regeln om EU-medfinansiering av mervärdesskatten är tillämplig på Sapardländer liksom på medlemsstater som mottar stöd ur strukturfonderna. Reglerna i det fleråriga finansieringsavtalet är tillämpliga. |
| --- | --- |

V.

De utbetalningar som bara under år 2003 gjorts till slutliga stödmottagare uppgick till 288 euro miljoner euro. Per den 31 december 2003 uppgick det totala åtagandet för slutliga stödmottagare till 1 214 miljoner euro (56 %) mot ett anslag 2000–2003 på 2 183 euro miljoner euro, medan de faktiska utbetalningarna till stödmottagare belöpte sig till totalt 323 euro miljoner euro (15 % av anslaget). Enligt information från Sapardländerna kommer minst sju av åtta länder som skall anslutas till EU att kunna sluta avtal med slutliga stödmottagare för samtliga tillgängliga medel för perioden 2000–2003.

Regeln om EU-medfinansiering av mervärdesskatten är tillämplig på Sapardländer liksom på medlemsstater som mottar stöd ur strukturfonderna. Reglerna i det fleråriga finansieringsavtalet är tillämpliga.

| VI. | Kommissionen anser att ökad produktionskapacitet på projektnivå är förenlig med förbättrade normer och behovet av omstrukturering för att förbättra marknadseffektiviteten. |
| --- | --- |

VI.

Kommissionen anser att ökad produktionskapacitet på projektnivå är förenlig med förbättrade normer och behovet av omstrukturering för att förbättra marknadseffektiviteten.

| VII. | Kommissionen anser institutionsuppbyggnad vara en av de grundläggande delarna av EG:s regelverk och en förutsättning för en ansvarsfull användning av EU-medlen. Miljöåtgärderna inom jordbruket var ett hjälpmedel för Sapardländerna att skaffa sig administrativ erfarenhet genom pilotinsatser och de hörde inte till de viktigaste åtgärderna som behövdes för att omstrukturera jordbrukssektorn och förbereda för EU-anslutningen. |
| --- | --- |

VII.

Kommissionen anser institutionsuppbyggnad vara en av de grundläggande delarna av EG:s regelverk och en förutsättning för en ansvarsfull användning av EU-medlen. Miljöåtgärderna inom jordbruket var ett hjälpmedel för Sapardländerna att skaffa sig administrativ erfarenhet genom pilotinsatser och de hörde inte till de viktigaste åtgärderna som behövdes för att omstrukturera jordbrukssektorn och förbereda för EU-anslutningen.

| IX. | Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning att Sapardsystemet i allmänhet fungerar i praktiken. Kommissionen medger att det funnits en del problem med kontrollerna av överensstämmelsen med miniminormer och har utfärdat rekommendationer för att skapa förbättringar. På grundval av sina granskningar fram till mars 2004 anser kommissionen att situationen har förbättrats sedan revisionsrättens granskning. |
| --- | --- |

IX.

Kommissionen välkomnar revisionsrättens bedömning att Sapardsystemet i allmänhet fungerar i praktiken. Kommissionen medger att det funnits en del problem med kontrollerna av överensstämmelsen med miniminormer och har utfärdat rekommendationer för att skapa förbättringar. På grundval av sina granskningar fram till mars 2004 anser kommissionen att situationen har förbättrats sedan revisionsrättens granskning.

| X. | Kommissionen är medveten om problemet med bristen på egna medel och svårigheterna med att skaffa kredit. För att åtgärda detta stöder kommissionen med hjälp av Phare-medel ett projekt som skall förbättra kredittillgången för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde hjälpa till att utvidga tillgången till Sapard. Detta projekt har nyligen utvidgats med en specifik del som är koncentrerad på kreditinstitut som vänder sig till jordbrukare och små landsbygdsföretag. Kommissionen uppmuntrar även kandidatländerna att använda nationella kreditsystem så länge dessa respekterar gemenskapens konkurrensregler och stödnivåerna i Sapardförordningen.
  För att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem införde kommissionen i sitt senaste förslag till ändring av förordning (EG) nr 1268/1999 en specifik bestämmelse i detta hänseende (se även svar på punkt 97). |
| --- | --- |

X.

Kommissionen är medveten om problemet med bristen på egna medel och svårigheterna med att skaffa kredit. För att åtgärda detta stöder kommissionen med hjälp av Phare-medel ett projekt som skall förbättra kredittillgången för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde hjälpa till att utvidga tillgången till Sapard. Detta projekt har nyligen utvidgats med en specifik del som är koncentrerad på kreditinstitut som vänder sig till jordbrukare och små landsbygdsföretag. Kommissionen uppmuntrar även kandidatländerna att använda nationella kreditsystem så länge dessa respekterar gemenskapens konkurrensregler och stödnivåerna i Sapardförordningen.

För att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem införde kommissionen i sitt senaste förslag till ändring av förordning (EG) nr 1268/1999 en specifik bestämmelse i detta hänseende (se även svar på punkt 97).

| XI. | Även om kommissionen också har påträffat svagheter i en del fall och har utfärdat rekommendationer till förbättringar anser den att situationen har förbättrats sedan revisionsrättens revision. När så behövs kommer dessa rekommendationer att följas upp enligt förfarandena för avslutande av räkenskaperna. |
| --- | --- |

XI.

Även om kommissionen också har påträffat svagheter i en del fall och har utfärdat rekommendationer till förbättringar anser den att situationen har förbättrats sedan revisionsrättens revision. När så behövs kommer dessa rekommendationer att följas upp enligt förfarandena för avslutande av räkenskaperna.

INLEDNING

| 9. | I slutet av 2003 håller nästan 13 000 projekt på att genomföras i de tio Sapardländerna. |
| --- | --- |

9.

I slutet av 2003 håller nästan 13 000 projekt på att genomföras i de tio Sapardländerna.

| 10. | Den rättsliga grunden utformades så att Sapardländerna skulle arbeta med arrangemang liknande de som användes av medlemsstaterna. Se även svaret på punkterna 13 och 14.
  De förvaltnings- och övervakningssystem som införts av behöriga myndigheter i Sapardländerna både förhandsgranskas, före delegeringen av förvaltningen av medlen, och efterhandsgranskas, vid avslutandet av räkenskaperna samt granskningarna av överenstämmelsen. Dessa tre revisionstyper, som krävs i det flerårigas finansieringsavtalet, utgör grundvalen för det system som skall skapa rimliga försäkringar om laglighet och korrekthet för de utgifter som belastar gemenskapens budget. Inom denna ram anser kommissionen att de huvudsakliga riskmomenten täcks på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

10.

Den rättsliga grunden utformades så att Sapardländerna skulle arbeta med arrangemang liknande de som användes av medlemsstaterna. Se även svaret på punkterna 13 och 14.

De förvaltnings- och övervakningssystem som införts av behöriga myndigheter i Sapardländerna både förhandsgranskas, före delegeringen av förvaltningen av medlen, och efterhandsgranskas, vid avslutandet av räkenskaperna samt granskningarna av överenstämmelsen. Dessa tre revisionstyper, som krävs i det flerårigas finansieringsavtalet, utgör grundvalen för det system som skall skapa rimliga försäkringar om laglighet och korrekthet för de utgifter som belastar gemenskapens budget. Inom denna ram anser kommissionen att de huvudsakliga riskmomenten täcks på ett adekvat sätt.

STEG I GENOMFÖRANDET AV SAPARD

| 11. | Sapards budgetar för 2000–2004 utarbetades på basis av den mest tillförlitliga information som då fanns tillgänglig. De stora utmaningar det innebär att behöva bygga upp ett helt nytt system och Sapardländernas brist på erfarenhet inom detta område medförde att genomförandet tog tid, men i de flesta fall inte längre än vad som rimligtvis skulle kunna ha förväntats.
  Sapard kunde, till skillnad från strukturfonderna, inte bygga på projekt som redan var i planeringsstadiet den 1 januari 2000. För att främja sund ekonomisk förvaltning och skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen är Sapardprojekt endast berättigade att väljas ut efter det att beslut fattats om delegering av förvaltningen. |
| --- | --- |

11.

Sapards budgetar för 2000–2004 utarbetades på basis av den mest tillförlitliga information som då fanns tillgänglig. De stora utmaningar det innebär att behöva bygga upp ett helt nytt system och Sapardländernas brist på erfarenhet inom detta område medförde att genomförandet tog tid, men i de flesta fall inte längre än vad som rimligtvis skulle kunna ha förväntats.

Sapard kunde, till skillnad från strukturfonderna, inte bygga på projekt som redan var i planeringsstadiet den 1 januari 2000. För att främja sund ekonomisk förvaltning och skyddet av gemenskapens ekonomiska intressen är Sapardprojekt endast berättigade att väljas ut efter det att beslut fattats om delegering av förvaltningen.

| 13 och 14. | Medan de huvudsakliga elementen i kommissionens förslag angående Sapardförordningen, (EG) nr 1268/1999, bibehölls, var förslagstexten föremål för fortlöpande diskussioner (inklusive diskussioner om budgetrubriker) fram till det slutliga stadiet av antagandet av Sapardförordningen. Så länge denna rättsosäkerhet kvarstod var kommissionen inte i stånd att utarbeta de slutliga rättsliga reglerna i genomförandebestämmelserna.
  Efter antagandet av förordningen utarbetade en arbetsgrupp på några månader grundbestämmelserna för den ekonomiska förvaltningen av Sapard. Dessa antogs av kommissionen den 26 januari 2000.
  Orsaken till denna strategi var att metoden var ny och det faktum att externt stöd för första gången handhades på helt decentraliserad basis. De detaljerade stegen och den tid som krävdes för att utarbeta och enas om arrangemangen för det finansiella genomförandet beskrivs i kommissionens årsrapport om Sapard för 2000.
  Bland dessa steg ingick antagandet av genomförandeförordningen (den 18 april 2000), utarbetande och antagande av det fleråriga finansieringsavtalet och det årliga finansieringsavtalet för 2000 (den 29 november 2000) samt förhandlingar om bilaterala avtal (fleråriga finansieringsavtal och årliga finansieringsavtal) mellan kommissionen och vart och ett av de tio Sapardländerna (alla avtal undertecknades mellan den 18 december 2000 och slutet av mars 2001). |
| --- | --- |

13 och 14.

Medan de huvudsakliga elementen i kommissionens förslag angående Sapardförordningen, (EG) nr 1268/1999, bibehölls, var förslagstexten föremål för fortlöpande diskussioner (inklusive diskussioner om budgetrubriker) fram till det slutliga stadiet av antagandet av Sapardförordningen. Så länge denna rättsosäkerhet kvarstod var kommissionen inte i stånd att utarbeta de slutliga rättsliga reglerna i genomförandebestämmelserna.

Efter antagandet av förordningen utarbetade en arbetsgrupp på några månader grundbestämmelserna för den ekonomiska förvaltningen av Sapard. Dessa antogs av kommissionen den 26 januari 2000.

Orsaken till denna strategi var att metoden var ny och det faktum att externt stöd för första gången handhades på helt decentraliserad basis. De detaljerade stegen och den tid som krävdes för att utarbeta och enas om arrangemangen för det finansiella genomförandet beskrivs i kommissionens årsrapport om Sapard för 2000.

Bland dessa steg ingick antagandet av genomförandeförordningen (den 18 april 2000), utarbetande och antagande av det fleråriga finansieringsavtalet och det årliga finansieringsavtalet för 2000 (den 29 november 2000) samt förhandlingar om bilaterala avtal (fleråriga finansieringsavtal och årliga finansieringsavtal) mellan kommissionen och vart och ett av de tio Sapardländerna (alla avtal undertecknades mellan den 18 december 2000 och slutet av mars 2001).

| 16. | Kommissionen har vid olika tillfällen när så varit lämpligt via seminarier, möten eller skrivelser rått Sapardländerna att undvika onödiga administrativa förfaranden som inte krävs i det fleråriga finansieringsavtalet.
  Sapardsystemen är utformade av de nationella myndigheterna inte bara på basis av ackrediteringskriterierna utan även med hänsyn till nationell lagstiftning och deras kunskaper om riskområden i de egna länderna. Strängare regler behövs i vissa situationer för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen (se punkt 20 gällande dubbelkontroller). |
| --- | --- |

16.

Kommissionen har vid olika tillfällen när så varit lämpligt via seminarier, möten eller skrivelser rått Sapardländerna att undvika onödiga administrativa förfaranden som inte krävs i det fleråriga finansieringsavtalet.

Sapardsystemen är utformade av de nationella myndigheterna inte bara på basis av ackrediteringskriterierna utan även med hänsyn till nationell lagstiftning och deras kunskaper om riskområden i de egna länderna. Strängare regler behövs i vissa situationer för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen (se punkt 20 gällande dubbelkontroller).

| 17. | Rumäniens kapacitet att utnyttja EU-medlen har varit föremål för fortlöpande diskussioner och skriftväxling mellan kommissionen och Rumänien. Visserligen har det rumänska Sapardorganet gjort åtagande för ett stort belopp, men kommissionen övervakar situationen noga (p.g.a. det låga utnyttjandet i fråga om utbetalningar) och ger råd när så är lämpligt för att minska flaskhalsar och risker i förfarandena. |
| --- | --- |

17.

Rumäniens kapacitet att utnyttja EU-medlen har varit föremål för fortlöpande diskussioner och skriftväxling mellan kommissionen och Rumänien. Visserligen har det rumänska Sapardorganet gjort åtagande för ett stort belopp, men kommissionen övervakar situationen noga (p.g.a. det låga utnyttjandet i fråga om utbetalningar) och ger råd när så är lämpligt för att minska flaskhalsar och risker i förfarandena.

| 18. | Kommissionen har formellt tagit upp denna fråga med Polen vid ett flertal tillfällen under bilaterala möten och vid övervakningskommitténs sammanträden. Kommissionen anmodade t.ex. de polska myndigheterna att ”se över de delar av den polska lagstiftningen som skulle kunna motverka ett smidigt genomförande av programmet”. Det slutgiltiga valet görs dock av det berörda landet. Kommissionen kan inte hindra Sapardländerna från att tillämpa sina egna interna administrativa arrangemang så länge Sapardreglerna respekteras.
  Trots de strängare nationella bestämmelserna för slutande av avtal och utbetalningar förväntar sig Polen att göra åtaganden för samtliga tillgängliga medel för 2000–2003 till slutliga stödmottagare. |
| --- | --- |

18.

Kommissionen har formellt tagit upp denna fråga med Polen vid ett flertal tillfällen under bilaterala möten och vid övervakningskommitténs sammanträden. Kommissionen anmodade t.ex. de polska myndigheterna att ”se över de delar av den polska lagstiftningen som skulle kunna motverka ett smidigt genomförande av programmet”. Det slutgiltiga valet görs dock av det berörda landet. Kommissionen kan inte hindra Sapardländerna från att tillämpa sina egna interna administrativa arrangemang så länge Sapardreglerna respekteras.

Trots de strängare nationella bestämmelserna för slutande av avtal och utbetalningar förväntar sig Polen att göra åtaganden för samtliga tillgängliga medel för 2000–2003 till slutliga stödmottagare.

| 19. | De litauiska myndigheterna är medvetna om situationen och uppger att de rekryterat ytterligare personal för projektutvärdering. |
| --- | --- |

19.

De litauiska myndigheterna är medvetna om situationen och uppger att de rekryterat ytterligare personal för projektutvärdering.

| 20. | Kommissionen ansåg att dessa ytterligare kontroller var väsentliga för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

20.

Kommissionen ansåg att dessa ytterligare kontroller var väsentliga för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen.

| 21. | Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 35. |
| --- | --- |

21.

Kommissionen hänvisar till sitt svar på punkt 35.

| 22 och 23. | Även om kommissionen inte formellt har förberett en sådan analys övervakade den aktivt genomförandeprocessen och gav råd till de relevanta organen i Sapardländerna.
  Kommissionen kommer att överväga att ta med en sådan analys i den sammanfattande utvärderingen som planeras för 2004, som också kommer att sammanfatta rönen från halvtidsutvärderingarna.
  Kommissionen håller med om att en sådan analys skulle kunna vara användbar om liknande åtgärder skulle utarbetas i framtiden. |
| --- | --- |

22 och 23.

Även om kommissionen inte formellt har förberett en sådan analys övervakade den aktivt genomförandeprocessen och gav råd till de relevanta organen i Sapardländerna.

Kommissionen kommer att överväga att ta med en sådan analys i den sammanfattande utvärderingen som planeras för 2004, som också kommer att sammanfatta rönen från halvtidsutvärderingarna.

Kommissionen håller med om att en sådan analys skulle kunna vara användbar om liknande åtgärder skulle utarbetas i framtiden.

| 24 och 25. | Budgetarna för de tre första åren byggde på den mest tillförlitliga, men ändock begränsade information som fanns tillgänglig vid den tidpunkten. I detta sammanhang återupprepar kommissionen sina anmärkningar angående punkt 2.39 i revisionsrättens årsrapport för 2002 där orsakerna till underutnyttjandet av budgetarna anges. En av orsakerna till att budgeten inte utnyttjats till fullo var att högre prioritet gavs åt att anslagen skulle förvaltas med fasthet.
  Betalningar gjorda under 2003 via Sapard utgör 61 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena i 2003 års budget. Betalningsansökningar som mottagits under fjärde kvartalet indikerar att takten i utbetalningarna nu har kommit upp i normal hastighet. |
| --- | --- |

24 och 25.

Budgetarna för de tre första åren byggde på den mest tillförlitliga, men ändock begränsade information som fanns tillgänglig vid den tidpunkten. I detta sammanhang återupprepar kommissionen sina anmärkningar angående punkt 2.39 i revisionsrättens årsrapport för 2002 där orsakerna till underutnyttjandet av budgetarna anges. En av orsakerna till att budgeten inte utnyttjats till fullo var att högre prioritet gavs åt att anslagen skulle förvaltas med fasthet.

Betalningar gjorda under 2003 via Sapard utgör 61 % av de tillgängliga betalningsbemyndigandena i 2003 års budget. Betalningsansökningar som mottagits under fjärde kvartalet indikerar att takten i utbetalningarna nu har kommit upp i normal hastighet.

DECENTRALISERAT GENOMFÖRANDE

| 27. | För kommissionen var det väsentligt att Sapardländerna genom att driva Sapard kunde skaffa sig erfarenheter av de förvaltnings- och kontrollsystem som används i EUGFJ för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen efter anslutningen när EUGFJ-utgifterna i de nya medlemsstaterna förväntas uppgå till 4 miljarder euro år 2005 och därefter stiga. |
| --- | --- |

27.

För kommissionen var det väsentligt att Sapardländerna genom att driva Sapard kunde skaffa sig erfarenheter av de förvaltnings- och kontrollsystem som används i EUGFJ för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen efter anslutningen när EUGFJ-utgifterna i de nya medlemsstaterna förväntas uppgå till 4 miljarder euro år 2005 och därefter stiga.

| 28–30. | Sapard var ursprungligen utformat som ett sjuårsprogram, utan koppling till de politiskt uppsatta målen för anslutningen. I fråga om länder som ansluter sig till EU under denna sjuårsperiod anger artikel 15 i förordning (EG) nr 1268/1999 att Sapardländer inte kan få stöd sedan de väl anslutits till EU. |
| --- | --- |

28–30.

Sapard var ursprungligen utformat som ett sjuårsprogram, utan koppling till de politiskt uppsatta målen för anslutningen. I fråga om länder som ansluter sig till EU under denna sjuårsperiod anger artikel 15 i förordning (EG) nr 1268/1999 att Sapardländer inte kan få stöd sedan de väl anslutits till EU.

| 32 och 33. | Kommissionen anser sig ha avdelat tillräckligt många kvalificerade tjänstemän både till Sapardenheten och till de enheter som ansvarar uppsikten över ackrediteringsprocessen och som utför granskningarna, för att säkra en ordentlig övervakning och ekonomisk förvaltning och kontroll av användningen av EG-medel i Sapardländerna.
  Samordnarna vid kommissionens Sapardenhet är i regel ansvariga för bara ett program i ett Sapardland. Endast mycket erfarna och kvalificerade kommissionstjänstemän är ansvariga för två program. Kommissionen avdelade mer personal till Sapard än till medlemsstatsprogrammen där samordnarna i många fall ansvarar för fler än två program.
  För Sapardprogrammen i Bulgarien och Rumånien övervakades programmen av den mest erfarna personalen i kommissionens Sapardenhet tillsammans med ställföreträdande enhetschefen fram till slutet av 2003. |
| --- | --- |

32 och 33.

Kommissionen anser sig ha avdelat tillräckligt många kvalificerade tjänstemän både till Sapardenheten och till de enheter som ansvarar uppsikten över ackrediteringsprocessen och som utför granskningarna, för att säkra en ordentlig övervakning och ekonomisk förvaltning och kontroll av användningen av EG-medel i Sapardländerna.

Samordnarna vid kommissionens Sapardenhet är i regel ansvariga för bara ett program i ett Sapardland. Endast mycket erfarna och kvalificerade kommissionstjänstemän är ansvariga för två program. Kommissionen avdelade mer personal till Sapard än till medlemsstatsprogrammen där samordnarna i många fall ansvarar för fler än två program.

För Sapardprogrammen i Bulgarien och Rumånien övervakades programmen av den mest erfarna personalen i kommissionens Sapardenhet tillsammans med ställföreträdande enhetschefen fram till slutet av 2003.

| 34. | Kommissionen kan inte ”åta sig att påskynda genomförandet” av de orsaker som revisionsrätten helt riktigt uppger. Kommissionen erbjöd ändå hjälp till Sapardländer som kunde påskynda genomförandet, t.ex. genom att snabbt anta motiverade ändringar av programmen, sända skrivelser med råd och tolkningar, leda seminarier. Kommissionen bad även länderna att ange eventuella tillfällen att förenkla Sapardsystemet utan att försvaga den praxis för sund ekonomisk förvaltning som etablerats. Alla goda förslag godtogs via ändringar av de fleråriga finansieringsavtalen eller via ändringar i de relevanta förordningarna. |
| --- | --- |

34.

Kommissionen kan inte ”åta sig att påskynda genomförandet” av de orsaker som revisionsrätten helt riktigt uppger. Kommissionen erbjöd ändå hjälp till Sapardländer som kunde påskynda genomförandet, t.ex. genom att snabbt anta motiverade ändringar av programmen, sända skrivelser med råd och tolkningar, leda seminarier. Kommissionen bad även länderna att ange eventuella tillfällen att förenkla Sapardsystemet utan att försvaga den praxis för sund ekonomisk förvaltning som etablerats. Alla goda förslag godtogs via ändringar av de fleråriga finansieringsavtalen eller via ändringar i de relevanta förordningarna.

| 35. | Ett centralt drag i det system som byggts upp är att de berörda länderna först ringar in problemen. I sådana fall har kommissionen konsekvent lämnat vägledning och råd till Sapardländerna. Dessa insatser har beskrivits ingående i kommissionens årsrapporter om Sapard 2000–2002. |
| --- | --- |

35.

Ett centralt drag i det system som byggts upp är att de berörda länderna först ringar in problemen. I sådana fall har kommissionen konsekvent lämnat vägledning och råd till Sapardländerna. Dessa insatser har beskrivits ingående i kommissionens årsrapporter om Sapard 2000–2002.

FRÄMSTA RESULTATEN AV SAPARD

| 36. | Per den 31 december 2003 uppgick det totala åtagandet till slutliga stödmottagare till 1 214 euro miljoner euro (56 %), mot ett anslag 2000–2003 på 2 183 euro miljoner euro, medan de faktiska utbetalningarna till stödmottagare uppgick till sammanlagt 323 miljoner euro (15 % av anslaget). När det gäller nivån på åtaganden som gjorts av Sapardorganen till slutliga stödmottagare kommer i detta skede, enligt information från länderna, minst sju länder av åtta som skall ansluta sig till EU att kunna göra åtaganden för alla tillgängliga medel som avser perioden 2000–2003 till dagen för övergången till den ordning som gäller efter EU-anslutningen. |
| --- | --- |

36.

Per den 31 december 2003 uppgick det totala åtagandet till slutliga stödmottagare till 1 214 euro miljoner euro (56 %), mot ett anslag 2000–2003 på 2 183 euro miljoner euro, medan de faktiska utbetalningarna till stödmottagare uppgick till sammanlagt 323 miljoner euro (15 % av anslaget). När det gäller nivån på åtaganden som gjorts av Sapardorganen till slutliga stödmottagare kommer i detta skede, enligt information från länderna, minst sju länder av åtta som skall ansluta sig till EU att kunna göra åtaganden för alla tillgängliga medel som avser perioden 2000–2003 till dagen för övergången till den ordning som gäller efter EU-anslutningen.

| 38–40. | Regeln om EU-medfinansiering av mervärdesskatten är tillämplig på Sapardländer liksom på medlemsstater som mottar stöd ur strukturfonderna.
  Kommissionen kommer att undersöka effekterna av detta sedan programmet har slutförts. En bedömning kommer att göras inom ramen för avslutandet av räkenskaperna och lämpliga slutsatser kommer att dras. |
| --- | --- |

38–40.

Regeln om EU-medfinansiering av mervärdesskatten är tillämplig på Sapardländer liksom på medlemsstater som mottar stöd ur strukturfonderna.

Kommissionen kommer att undersöka effekterna av detta sedan programmet har slutförts. En bedömning kommer att göras inom ramen för avslutandet av räkenskaperna och lämpliga slutsatser kommer att dras.

| 41–43. | Kommissionen anser att denna balans mellan åtgärder i programmen överensstämmer med Sapardmålen i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1268/1999, som redan nämnts i punkt 2 i rapporten, vidare med bestämmelserna i artikel 4.3: ”... prioritering av åtgärder som förbättrar effektiviteten på marknaden, kvalitets- och hälsonormer samt åtgärder som skapar nya arbetstillfällen i landsbygdsområden...”, och med åtagandena som antagits i partnerskapet för anslutning enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1268/1999.
  Bestämmelserna i artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1268/1999 placerar Sapardprogrammen på två pelare – marknad och sysselsättning. Målen för Sapard i enlighet med vad som anges i artikel 1 föreskriver att dessa två pelare skall bidra till att ”införa gemenskapens regelverk” och till en ”hållbar anpassning av jordbrukssektorn”.
  De program som godkänts av kommissionen innehåller en väl avvägd uppsättning åtgärder som uppfyller dessa villkor.
  Dessa åtgärder ansågs därför både av kommissionen och Sapardländerna vara de som skulle genomföras med prioritet, för att bistå i omstruktureringen av jordbrukslivsmedelssektorn och i ländernas förberedelser för tillämpningen av EG:s regelverk.
  Det är normalt och oundvikligen så att åtgärder som direkt kan kopplas till en ”hållbar anpassning av jordbrukssektorn”, t.ex. ”investeringar i jordbruksföretag” och ”bearbetning och saluföring”, moderniserar produktionsmetoderna och även i vissa fall leder till en ökning av produktionen på projektnivån. Å andra sidan syftar åtgärder under ”diversifiering” att skapa hållbara inkomstmöjligheter vid sidan av jordbruket. Medan revisionsrätten fann föga belägg för några effekter på kvalitet, hälso- eller miljönormer, anser kommissionen att ökad eller moderniserad produktion på projektnivån inte är oförenlig med förbättringen av normerna. Alla företagare i Sapardländerna var väl medvetna om att fortsatt lönsamhet hänger på att man uppfyller EU:s miniminormer. All ny utrustning uppfyller dessa normer.
  En slutlig analys kan endast göras sedan programmet till fullo är genomfört. |
| --- | --- |

41–43.

Kommissionen anser att denna balans mellan åtgärder i programmen överensstämmer med Sapardmålen i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1268/1999, som redan nämnts i punkt 2 i rapporten, vidare med bestämmelserna i artikel 4.3: ”... prioritering av åtgärder som förbättrar effektiviteten på marknaden, kvalitets- och hälsonormer samt åtgärder som skapar nya arbetstillfällen i landsbygdsområden...”, och med åtagandena som antagits i partnerskapet för anslutning enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 1268/1999.

Bestämmelserna i artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1268/1999 placerar Sapardprogrammen på två pelare – marknad och sysselsättning. Målen för Sapard i enlighet med vad som anges i artikel 1 föreskriver att dessa två pelare skall bidra till att ”införa gemenskapens regelverk” och till en ”hållbar anpassning av jordbrukssektorn”.

De program som godkänts av kommissionen innehåller en väl avvägd uppsättning åtgärder som uppfyller dessa villkor.

Dessa åtgärder ansågs därför både av kommissionen och Sapardländerna vara de som skulle genomföras med prioritet, för att bistå i omstruktureringen av jordbrukslivsmedelssektorn och i ländernas förberedelser för tillämpningen av EG:s regelverk.

Det är normalt och oundvikligen så att åtgärder som direkt kan kopplas till en ”hållbar anpassning av jordbrukssektorn”, t.ex. ”investeringar i jordbruksföretag” och ”bearbetning och saluföring”, moderniserar produktionsmetoderna och även i vissa fall leder till en ökning av produktionen på projektnivån. Å andra sidan syftar åtgärder under ”diversifiering” att skapa hållbara inkomstmöjligheter vid sidan av jordbruket. Medan revisionsrätten fann föga belägg för några effekter på kvalitet, hälso- eller miljönormer, anser kommissionen att ökad eller moderniserad produktion på projektnivån inte är oförenlig med förbättringen av normerna. Alla företagare i Sapardländerna var väl medvetna om att fortsatt lönsamhet hänger på att man uppfyller EU:s miniminormer. All ny utrustning uppfyller dessa normer.

En slutlig analys kan endast göras sedan programmet till fullo är genomfört.

| 44. | Uppfyllandet av normer är inte oförenligt med kommersiella investeringar. Kommersiella investeringar utgör normalt förebilden för den privata sektorn och tjänar sålunda som trendsättare för landsbygdens utveckling. |
| --- | --- |

44.

Uppfyllandet av normer är inte oförenligt med kommersiella investeringar. Kommersiella investeringar utgör normalt förebilden för den privata sektorn och tjänar sålunda som trendsättare för landsbygdens utveckling.

| 45. | Investeringarna i mjök- och köttsektorn var låga p.g.a. den svaga marknadssituationen i synnerhet på nyckelmarknaderna som t.ex. Ryssland. Den första underbyggda informationen om genomförandet av ett stort antal åtgärder inkluderades i 2002 års genomföranderapporter från fem länder och nu i halvtidsutvärderingsrapporterna för tio program.
  När genomföranderapporterna väl mottagits bad kommissionen om ytterligare detaljerad information och rådde länderna att omfokusera programmen närhelst detta var nödvändigt. |
| --- | --- |

45.

Investeringarna i mjök- och köttsektorn var låga p.g.a. den svaga marknadssituationen i synnerhet på nyckelmarknaderna som t.ex. Ryssland. Den första underbyggda informationen om genomförandet av ett stort antal åtgärder inkluderades i 2002 års genomföranderapporter från fem länder och nu i halvtidsutvärderingsrapporterna för tio program.

När genomföranderapporterna väl mottagits bad kommissionen om ytterligare detaljerad information och rådde länderna att omfokusera programmen närhelst detta var nödvändigt.

| 46. | Kommissionens enheter har också påträffat vissa problem med respekten för miniminormerna i Sapardländerna, och har utfärdat rekommendationer till förbättringar i system och kontroller. |
| --- | --- |

46.

Kommissionens enheter har också påträffat vissa problem med respekten för miniminormerna i Sapardländerna, och har utfärdat rekommendationer till förbättringar i system och kontroller.

| 47. | Kommissionen anser att ökande produktionskapacitet på projektnivå inte står i motsats till en förbättring av normerna och behovet av en omstrukturering som förbättrar marknadseffektiviteten. (Se även svar på punkterna 41 till 45.) |
| --- | --- |

47.

Kommissionen anser att ökande produktionskapacitet på projektnivå inte står i motsats till en förbättring av normerna och behovet av en omstrukturering som förbättrar marknadseffektiviteten. (Se även svar på punkterna 41 till 45.)

| 48. | Se svaret på punkt 41: sysselsättningsproblem i landsbygdsområden kan inte avskiljas från andra åtgärder i en plan för landsbygdsutveckling.
  De sammantagna effekterna på skapandet av sysselsättning kan inte bedömas genom att man räknar antalet arbetsplatser som projektstödmottagarna deklarerar i sina ansökningsblanketter. Detta kan endast till fullo bedömas genom utvärderingar, när programmet väl slutförts. |
| --- | --- |

48.

Se svaret på punkt 41: sysselsättningsproblem i landsbygdsområden kan inte avskiljas från andra åtgärder i en plan för landsbygdsutveckling.

De sammantagna effekterna på skapandet av sysselsättning kan inte bedömas genom att man räknar antalet arbetsplatser som projektstödmottagarna deklarerar i sina ansökningsblanketter. Detta kan endast till fullo bedömas genom utvärderingar, när programmet väl slutförts.

| 49. | Det finns inte någon gemensamt överenskommen definition av termen ”landsbygdsområden”. Att begränsa denna definition till ”befolkningstäthet” låter sig inte göras. Liksom i medlemsstaternas program innehåller därför varje Sapardprogram en definition av ”landsbygdsområden” i enlighet med de nationella normerna i det aktuella landet.
  Bulgarien anger exempelvis i sitt program att ”landsbygdsområden är kommuner som inom sitt område inte har någon stad med en befolkning på över 30 000 personer och där kommunens befolkningstäthet understiger 150 personer per km2. Alla bosättningar i kommuner som identifierats som landsbygdsområden är bosättningar som hör till landsbygdsområden.” |
| --- | --- |

49.

Det finns inte någon gemensamt överenskommen definition av termen ”landsbygdsområden”. Att begränsa denna definition till ”befolkningstäthet” låter sig inte göras. Liksom i medlemsstaternas program innehåller därför varje Sapardprogram en definition av ”landsbygdsområden” i enlighet med de nationella normerna i det aktuella landet.

Bulgarien anger exempelvis i sitt program att ”landsbygdsområden är kommuner som inom sitt område inte har någon stad med en befolkning på över 30 000 personer och där kommunens befolkningstäthet understiger 150 personer per km2. Alla bosättningar i kommuner som identifierats som landsbygdsområden är bosättningar som hör till landsbygdsområden.”

| 50 och 51. | Kommissionen anser sig ha rapporterat alla relevanta element i sina årsrapporter om genomförandet av Sapard.
  Kommissionens årliga Sapardrapport innehåller bidrag från Sapardländerna med en analys av dessa bedömningar. Inte desto mindre kommer kommissionen att överväga hur hänsyn skall kunna tas till revisionsrättens anmärkningar vid utarbetandet av framtida rapporter. |
| --- | --- |

50 och 51.

Kommissionen anser sig ha rapporterat alla relevanta element i sina årsrapporter om genomförandet av Sapard.

Kommissionens årliga Sapardrapport innehåller bidrag från Sapardländerna med en analys av dessa bedömningar. Inte desto mindre kommer kommissionen att överväga hur hänsyn skall kunna tas till revisionsrättens anmärkningar vid utarbetandet av framtida rapporter.

| 53. | Phare bistod Sapardländerna med att bygga upp strukturer som kan införa EG:s regelverk, bl.a. Sapards genomförandebestämmelser. Dock låg den huvudsakliga uppgiften att införa systemen för överföringen av EU-medel på Sapardförvaltningen via arbetet med att delegera förvaltningen, ackreditera åtgärder etc. |
| --- | --- |

53.

Phare bistod Sapardländerna med att bygga upp strukturer som kan införa EG:s regelverk, bl.a. Sapards genomförandebestämmelser. Dock låg den huvudsakliga uppgiften att införa systemen för överföringen av EU-medel på Sapardförvaltningen via arbetet med att delegera förvaltningen, ackreditera åtgärder etc.

| 54. | Anslag som finns tillgängliga i EUGFJ efter anslutningen gjorde det väsentligt att Sapardländerna fick erfarenhet av att handlägga denna typ av åtgärder. |
| --- | --- |

54.

Anslag som finns tillgängliga i EUGFJ efter anslutningen gjorde det väsentligt att Sapardländerna fick erfarenhet av att handlägga denna typ av åtgärder.

| 55. | Miljöåtgärderna inom jordbruket var ett hjälpmedel för Sapardländerna att skaffa sig aministrativa erfarenheter genom pilotinsatser och var inte en av de viktigaste åtgärderna som behövdes för att omstrukturera jordbrukssektorn och förbereda för anslutningen. |
| --- | --- |

55.

Miljöåtgärderna inom jordbruket var ett hjälpmedel för Sapardländerna att skaffa sig aministrativa erfarenheter genom pilotinsatser och var inte en av de viktigaste åtgärderna som behövdes för att omstrukturera jordbrukssektorn och förbereda för anslutningen.

| 56. | Med undantag för Slovenien, som redan hade infört en avancerad nationell ordning, klarade Sapardländerna inte av att lägga fram några detaljerade miljöåtgärder inom jordbruket vid samma tidpunkt som sina övriga program eftersom dessa åtgärder är komplicerade och länderna saknar erfarenhet. År 2000 började kommissionen att ringa in centrala miljöfakta i varje land och relevanta aspekter som var tillgängliga i varje program samt att utarbeta riktlinjer för att stödja Sapardländerna. Det vägledande dokument som blev resultatet var föremål för ett seminarium i Bryssel den 12 och 13 november 2001. Den slutliga versionen av detta vägledningsdokument överlämnades officiellt till alla Sapardländer den 21 december 2001.
  Detta möjliggjorde godkännandet av miljöåtgärder inom jordbruket för sex länder år 2002 och 2003, och en delegering av förvaltningen har beviljats Tjeckien och Slovakien. Även om andra länder inte fick förvaltningen delegerad till sig är de erfarenheter som de samlat viktiga eftersom de godkända ordningarna är överförbara till landsbygdsutvecklingsprogrammen efter anslutningen. |
| --- | --- |

56.

Med undantag för Slovenien, som redan hade infört en avancerad nationell ordning, klarade Sapardländerna inte av att lägga fram några detaljerade miljöåtgärder inom jordbruket vid samma tidpunkt som sina övriga program eftersom dessa åtgärder är komplicerade och länderna saknar erfarenhet. År 2000 började kommissionen att ringa in centrala miljöfakta i varje land och relevanta aspekter som var tillgängliga i varje program samt att utarbeta riktlinjer för att stödja Sapardländerna. Det vägledande dokument som blev resultatet var föremål för ett seminarium i Bryssel den 12 och 13 november 2001. Den slutliga versionen av detta vägledningsdokument överlämnades officiellt till alla Sapardländer den 21 december 2001.

Detta möjliggjorde godkännandet av miljöåtgärder inom jordbruket för sex länder år 2002 och 2003, och en delegering av förvaltningen har beviljats Tjeckien och Slovakien. Även om andra länder inte fick förvaltningen delegerad till sig är de erfarenheter som de samlat viktiga eftersom de godkända ordningarna är överförbara till landsbygdsutvecklingsprogrammen efter anslutningen.

| 57. | I specialfallet miljövänligt jordbruk var målet begränsat till att undvika finansiering av stora miljöprogram inom jordbruket som skulle ha kunnat tömma Sapardbudgeten utan att de huvudsakliga målen uppnåtts. Därför beslöt kommissionen att denna åtgärd endast kunde förverkligas som pilotprojekt för att skapa erfarenheter vad gäller införande av miljövänligt jordbruk.
  Mot bakgrund av åtgärdens komplexitet, beräkningen av kostnaden, inkomstförluster, premium, anser kommissionen att Sapardländerna har skaffat sig värdefulla erfarenheter genom programplaneringsarbetet och de flesta länderna är nu i stånd att snabbt genomföra dessa åtgärder inom ramen för de nya programmen. |
| --- | --- |

57.

I specialfallet miljövänligt jordbruk var målet begränsat till att undvika finansiering av stora miljöprogram inom jordbruket som skulle ha kunnat tömma Sapardbudgeten utan att de huvudsakliga målen uppnåtts. Därför beslöt kommissionen att denna åtgärd endast kunde förverkligas som pilotprojekt för att skapa erfarenheter vad gäller införande av miljövänligt jordbruk.

Mot bakgrund av åtgärdens komplexitet, beräkningen av kostnaden, inkomstförluster, premium, anser kommissionen att Sapardländerna har skaffat sig värdefulla erfarenheter genom programplaneringsarbetet och de flesta länderna är nu i stånd att snabbt genomföra dessa åtgärder inom ramen för de nya programmen.

BEDÖMNING AV DE SYSTEM SOM INRÄTTATS I LÄNDERNA

| 58. | Den definitiva delegeringen av förvaltningen utgör inte någon prioritering vare sig för kommissionen eller för kandidatländerna, i enlighet med det fleråriga finansieringsavtalet, avsnitt A artikel 4.4. |
| --- | --- |

58.

Den definitiva delegeringen av förvaltningen utgör inte någon prioritering vare sig för kommissionen eller för kandidatländerna, i enlighet med det fleråriga finansieringsavtalet, avsnitt A artikel 4.4.

| 60. | Kommissionens förhandsgodkännande av systemen krävs genom artikel 12 i förordning (EG) nr 1266/1999. |
| --- | --- |

60.

Kommissionens förhandsgodkännande av systemen krävs genom artikel 12 i förordning (EG) nr 1266/1999.

| 63. | Kommissionen har uppmuntrat Sapardländerna att använda erfarenheterna från Sapardorganet för att inrätta sina utbetalningsställen och välkomnar det faktum att de avser att göra detta. |
| --- | --- |

63.

Kommissionen har uppmuntrat Sapardländerna att använda erfarenheterna från Sapardorganet för att inrätta sina utbetalningsställen och välkomnar det faktum att de avser att göra detta.

| 66. | Fram till den 31 mars 2004 har kommissionen undersökt 107 ärenden i åtta Sapardländer och besökt 36 projekt på ort och ställe. I vissa fall har kommissionen även upptäckt att dokumentationen av kontrollerna behöver förbättras och har utfärdat lämpliga rekommendationer. Omfattande belägg har dock hittats i form av ifyllda kontrollistor och handskrivna rapporter som ger tillräckligt ingående uppgifter om det arbete som utförts. Dessa resultat visar att situationen håller på att förbättras sedan revisionsrättens granskning. |
| --- | --- |

66.

Fram till den 31 mars 2004 har kommissionen undersökt 107 ärenden i åtta Sapardländer och besökt 36 projekt på ort och ställe. I vissa fall har kommissionen även upptäckt att dokumentationen av kontrollerna behöver förbättras och har utfärdat lämpliga rekommendationer. Omfattande belägg har dock hittats i form av ifyllda kontrollistor och handskrivna rapporter som ger tillräckligt ingående uppgifter om det arbete som utförts. Dessa resultat visar att situationen håller på att förbättras sedan revisionsrättens granskning.

| 67. | Vid granskningarna av överensstämmelsen som utförts av kommissionens enheter hittades flera exempel på allsidig kontroll av den ekonomiska lönsamheten.
  Kommissionen anser att detta inte är ett systematiskt problem för alla Sapardländer, men kommer att bevaka frågan. |
| --- | --- |

67.

Vid granskningarna av överensstämmelsen som utförts av kommissionens enheter hittades flera exempel på allsidig kontroll av den ekonomiska lönsamheten.

Kommissionen anser att detta inte är ett systematiskt problem för alla Sapardländer, men kommer att bevaka frågan.

| 69. | Kompetens och kunskaper hos de högre cheferna och övriga nyckelanställda, både i Sapardorganet och de regionala kontoren, har ingående kontrollerats under de många möten som hållits före beslutet om delegering av förvaltningen. Kommissionen har på så sätt kunnat skaffa sig rimliga försäkringar i fråga om personalens kapacitet. Till följd av revisionsrättens iakttagelser i sin årsrapport för 2001 (se punkt 6.19) har kommissionen ytterligare byggt ut dokumentationen för denna kontroll (bl.a. meritförteckning, befattningsbeskrivning, försäkran om oberoende och objektivitet).
  Kvaliteten på den lokala personalen har möjliggjort att de ackrediterade systemen fungerat på ett sätt som generellt kan anses vara tillfredsställande.
  Enligt de litauiska myndigheterna registreras resultaten från varje offentligt uttagningsprov i protokoll som arkiveras i tre år.
  Kommissionen kommer dock för Sapardländernas del att fortsätta att följa upp denna fråga. |
| --- | --- |

69.

Kompetens och kunskaper hos de högre cheferna och övriga nyckelanställda, både i Sapardorganet och de regionala kontoren, har ingående kontrollerats under de många möten som hållits före beslutet om delegering av förvaltningen. Kommissionen har på så sätt kunnat skaffa sig rimliga försäkringar i fråga om personalens kapacitet. Till följd av revisionsrättens iakttagelser i sin årsrapport för 2001 (se punkt 6.19) har kommissionen ytterligare byggt ut dokumentationen för denna kontroll (bl.a. meritförteckning, befattningsbeskrivning, försäkran om oberoende och objektivitet).

Kvaliteten på den lokala personalen har möjliggjort att de ackrediterade systemen fungerat på ett sätt som generellt kan anses vara tillfredsställande.

Enligt de litauiska myndigheterna registreras resultaten från varje offentligt uttagningsprov i protokoll som arkiveras i tre år.

Kommissionen kommer dock för Sapardländernas del att fortsätta att följa upp denna fråga.

| 70–76. | Kontrollerna av hur väl man respekterar hälso- och miljönormerna, som utgör en integrerad del av EG:s regelverk, skall skötas av behöriga nationella myndigheter. De inblandade länderna kontrollerar respekten för miniminormerna som en del av sina nationella kontroller, vilka utförs oberoende av huruvida Sapardstöd mottagits eller ej.
  Tillsammans med betalningsansökan bifogar den sökande i Litauen dokumenten från de omnämnda myndigheterna, som styrker att det genomförda projektet uppfyller alla gemenskapens normer.
  De polska myndigheterna har sagt att den investering som fått stöd genom Sapard uppfyllde alla relevanta EU-normer. Hela företaget uppfyllde dock normerna endast till 74 %.
  Kommissionens enheter har även upptäckt vissa problem med respekten för miniminormer i Sapardländerna. De har utfärdat rekommendationer för att åstadkomma förbättringar i systemen och kontroller. |
| --- | --- |

70–76.

Kontrollerna av hur väl man respekterar hälso- och miljönormerna, som utgör en integrerad del av EG:s regelverk, skall skötas av behöriga nationella myndigheter. De inblandade länderna kontrollerar respekten för miniminormerna som en del av sina nationella kontroller, vilka utförs oberoende av huruvida Sapardstöd mottagits eller ej.

Tillsammans med betalningsansökan bifogar den sökande i Litauen dokumenten från de omnämnda myndigheterna, som styrker att det genomförda projektet uppfyller alla gemenskapens normer.

De polska myndigheterna har sagt att den investering som fått stöd genom Sapard uppfyllde alla relevanta EU-normer. Hela företaget uppfyllde dock normerna endast till 74 %.

Kommissionens enheter har även upptäckt vissa problem med respekten för miniminormer i Sapardländerna. De har utfärdat rekommendationer för att åstadkomma förbättringar i systemen och kontroller.

| 77–79. | Kommissionen anser att termen ”normala affärsvillkor” bäst bedöms på nationell nivå. Även om revisionsrätten kanske anser att högre räntor kunnat ha erhållits i vissa fall är det primärt de nationella myndigheternas sak att fatta beslut om lämpliga arrangemang som gäller den dagliga verksamheten. För de anslutande länderna är det ibland viktigare att skaffa sig säkerhet för sina tillskjutna medel än att få högsta möjliga avkastning. |
| --- | --- |

77–79.

Kommissionen anser att termen ”normala affärsvillkor” bäst bedöms på nationell nivå. Även om revisionsrätten kanske anser att högre räntor kunnat ha erhållits i vissa fall är det primärt de nationella myndigheternas sak att fatta beslut om lämpliga arrangemang som gäller den dagliga verksamheten. För de anslutande länderna är det ibland viktigare att skaffa sig säkerhet för sina tillskjutna medel än att få högsta möjliga avkastning.

| 80. | Som en normal del av avslutningen av räkenskaperna, och i fall som detta där det inte ifrågasätts att räkenskaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta, skall det attesterande organets, utbetalningsställets samt det nationella fondorganets uppföljning av kommissionens rekommendationer utvärderas året därpå.
  Detta kommer att säkerställas inom ramen för 2003 års avslutning av Sapards räkenskaper. |
| --- | --- |

80.

Som en normal del av avslutningen av räkenskaperna, och i fall som detta där det inte ifrågasätts att räkenskaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta, skall det attesterande organets, utbetalningsställets samt det nationella fondorganets uppföljning av kommissionens rekommendationer utvärderas året därpå.

Detta kommer att säkerställas inom ramen för 2003 års avslutning av Sapards räkenskaper.

GENOMFÖRANDEPROBLEM I SAPARDLÄNDERNA

| 81. | I enlighet med information från Sapardländerna har för närvarande ett tillräckligt antal stödansökningar mottagits av Sapardorganen (inklusive åtgärder med en högsta stödnivå på 50 %) för att i minst sju av de åtta anslutande länderna göra åtaganden som tar alla tillgängliga medel i anspråk för perioden 2000–2003 vid dagen för övergången till den ordning som gäller efter EU-anslutningen. I Bulgarien tyder den allra senaste informationen på att man snart kommer att ha gjort åtaganden för hela det belopp som är tillgängligt under den sammantagna programperioden 2000–2007 för åtgärder avseende investeringar i jordbruksföretag och bearbetning och saluföring. |
| --- | --- |

81.

I enlighet med information från Sapardländerna har för närvarande ett tillräckligt antal stödansökningar mottagits av Sapardorganen (inklusive åtgärder med en högsta stödnivå på 50 %) för att i minst sju av de åtta anslutande länderna göra åtaganden som tar alla tillgängliga medel i anspråk för perioden 2000–2003 vid dagen för övergången till den ordning som gäller efter EU-anslutningen. I Bulgarien tyder den allra senaste informationen på att man snart kommer att ha gjort åtaganden för hela det belopp som är tillgängligt under den sammantagna programperioden 2000–2007 för åtgärder avseende investeringar i jordbruksföretag och bearbetning och saluföring.

| 82. | Kommissionen rådde Sapardländerna att även göra interimsbetalningar av de utgifter som uppstått allteftersom projekt fortskrider. Kommissionen har även uppmuntrat Sapardorganen att förkorta tidsintervallet mellan det att betalningsansökningarna registreras och stödet betalas ut. |
| --- | --- |

82.

Kommissionen rådde Sapardländerna att även göra interimsbetalningar av de utgifter som uppstått allteftersom projekt fortskrider. Kommissionen har även uppmuntrat Sapardorganen att förkorta tidsintervallet mellan det att betalningsansökningarna registreras och stödet betalas ut.

| 83 och 84. | Utvärderingsrapporterna av programmen efter halva tiden bekräftar även revisionsrättens analys att bl.a. bristen på samfinansieringskrediter kan vara en av orsakerna till det initialt långsamma utnyttjandet inom ramen för Sapardprogrammen. Polen har i detta skede informerat kommissionen att landet inte kommer att godta några ytterligare ansökningar, eftersom antalet registrerade projekt redan överstiger de belopp som finns tillgängliga i programmet (se punkt 36).
  Kommissionen är medveten om det problem som påpekas och har fört diskussioner om det med internationella finansieringsinstitut och ansökarländerna under programplaneringsprocessen. Kommissionen stöder med hjälp av Phare-medel ett projekt som skall förbättra kredittillgången för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde hjälpa till att utvidga tillgången till Sapard.
  I sitt svar på punkt 2.41 i revisionsrättens årsrapport för 2002 pekade kommissionen dock redan på problemet att även när medel finns tillgängliga ställer vissa stödmottagare inte gärna egendom som säkerhet för lån, och egendomsfrågor, särskilt äganderätt till mark spelar också in. |
| --- | --- |

83 och 84.

Utvärderingsrapporterna av programmen efter halva tiden bekräftar även revisionsrättens analys att bl.a. bristen på samfinansieringskrediter kan vara en av orsakerna till det initialt långsamma utnyttjandet inom ramen för Sapardprogrammen. Polen har i detta skede informerat kommissionen att landet inte kommer att godta några ytterligare ansökningar, eftersom antalet registrerade projekt redan överstiger de belopp som finns tillgängliga i programmet (se punkt 36).

Kommissionen är medveten om det problem som påpekas och har fört diskussioner om det med internationella finansieringsinstitut och ansökarländerna under programplaneringsprocessen. Kommissionen stöder med hjälp av Phare-medel ett projekt som skall förbättra kredittillgången för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde hjälpa till att utvidga tillgången till Sapard.

I sitt svar på punkt 2.41 i revisionsrättens årsrapport för 2002 pekade kommissionen dock redan på problemet att även när medel finns tillgängliga ställer vissa stödmottagare inte gärna egendom som säkerhet för lån, och egendomsfrågor, särskilt äganderätt till mark spelar också in.

| 85. | I sitt svar på anmälan av denna ordning begärde kommissionen ytterligare uppgifter för att yttra sig om ifall konkurrensreglerna iakttagits. Enligt de bulgariska myndigheterna beslöt Sapardorganet nyligen att inte genomföra ordningen p.g.a. svårigheter med att beräkna det exakta statsstödsbeloppet som ingår under denna ordning. På grundval av rönen i halvtidsutvärderingsrapport kommer kommissionen att enträget anmoda Bulgarien att fortsätta med denna ordning och göra den förenlig med gemenskapens konkurrensregler.
  För att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem införde kommissionen, i sitt senaste förslag till ändring av förordning (EG) nr 1268/1999, en bestämmelse som lyder: ”Vid fastställandet av den övre gränsen för offentligt stöd i den mening som avses i denna punkt skall ingen hänsyn tas till sådant nationellt stöd som underlättar tillgången till krediter där det inte ingår några gemenskapsbidrag från detta instrument”.
  Se även kommentarer i punkt 82 gällande åtaganden i Bulgarien. |
| --- | --- |

85.

I sitt svar på anmälan av denna ordning begärde kommissionen ytterligare uppgifter för att yttra sig om ifall konkurrensreglerna iakttagits. Enligt de bulgariska myndigheterna beslöt Sapardorganet nyligen att inte genomföra ordningen p.g.a. svårigheter med att beräkna det exakta statsstödsbeloppet som ingår under denna ordning. På grundval av rönen i halvtidsutvärderingsrapport kommer kommissionen att enträget anmoda Bulgarien att fortsätta med denna ordning och göra den förenlig med gemenskapens konkurrensregler.

För att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem införde kommissionen, i sitt senaste förslag till ändring av förordning (EG) nr 1268/1999, en bestämmelse som lyder: ”Vid fastställandet av den övre gränsen för offentligt stöd i den mening som avses i denna punkt skall ingen hänsyn tas till sådant nationellt stöd som underlättar tillgången till krediter där det inte ingår några gemenskapsbidrag från detta instrument”.

Se även kommentarer i punkt 82 gällande åtaganden i Bulgarien.

| 86. | Kommissionen uppmuntrar Sapardländerna att använda sådana ordningar så länge de respekterar gemenskapens konkurrensregler och stödnivåerna som anges i Sapardförordningen. |
| --- | --- |

86.

Kommissionen uppmuntrar Sapardländerna att använda sådana ordningar så länge de respekterar gemenskapens konkurrensregler och stödnivåerna som anges i Sapardförordningen.

| 87. | Till fromma för en sund ekonomisk förvaltning enades kommissionen med Sapardländerna inom ramen för de fleråriga finansieringsavtalen att inte betala fakturorna direkt till avtalsparterna utan att ersätta utgifter som uppstått för de slutliga stödmottagarna.
  Rumänien har fått rådet att göra utbetalningar i trancher och har nu infört denna möjlighet.
  Så snart kommissionen blev medveten om detta problem bad den de litauiska myndigheterna om ytterligare information.
  Enligt de litauiska myndigheterna samlade organet omgående in bekräftelsehandlingar (betalningsorder och kontoutdrag) från alla kommuner som mottagit stöd från Sapardprogrammet. Den ekonomiska risken för gemenskapen har på så sätt åtgärdats. Litauen har nu ändrat sitt system så att det överensstämmer med det fleråriga finansieringsavtalet. |
| --- | --- |

87.

Till fromma för en sund ekonomisk förvaltning enades kommissionen med Sapardländerna inom ramen för de fleråriga finansieringsavtalen att inte betala fakturorna direkt till avtalsparterna utan att ersätta utgifter som uppstått för de slutliga stödmottagarna.

Rumänien har fått rådet att göra utbetalningar i trancher och har nu infört denna möjlighet.

Så snart kommissionen blev medveten om detta problem bad den de litauiska myndigheterna om ytterligare information.

Enligt de litauiska myndigheterna samlade organet omgående in bekräftelsehandlingar (betalningsorder och kontoutdrag) från alla kommuner som mottagit stöd från Sapardprogrammet. Den ekonomiska risken för gemenskapen har på så sätt åtgärdats. Litauen har nu ändrat sitt system så att det överensstämmer med det fleråriga finansieringsavtalet.

| 88. | Kommissionen beklagar verkligen att denna praxis inte tillämpades i alla länder. Kommissionen har å det starkaste vid olika tillfällen rått dem att använda detta hjälpmedel, men det är Sapardländerna själva som bestämmer huruvida de vill följa sådana råd. |
| --- | --- |

88.

Kommissionen beklagar verkligen att denna praxis inte tillämpades i alla länder. Kommissionen har å det starkaste vid olika tillfällen rått dem att använda detta hjälpmedel, men det är Sapardländerna själva som bestämmer huruvida de vill följa sådana råd.

| 89. | Kommissionen kommer att övervaka frågan via de vanliga kanalerna. |
| --- | --- |

89.

Kommissionen kommer att övervaka frågan via de vanliga kanalerna.

| 90. | Närhelst dessa problem blir uppenbara gav kommissionen omedelbart nödvändiga råd och vidtog lämpliga åtgärder för att se till att lösningar hittades. Den pågående diskussionen om halvtidsutvärderingsrapporterna ger ytterligare tillfälle att ta upp dessa problem. |
| --- | --- |

90.

Närhelst dessa problem blir uppenbara gav kommissionen omedelbart nödvändiga råd och vidtog lämpliga åtgärder för att se till att lösningar hittades. Den pågående diskussionen om halvtidsutvärderingsrapporterna ger ytterligare tillfälle att ta upp dessa problem.

| 92. | Kommissionen instämmer i att tidsperioden för att sända in saknade dokument måste vara tillräckligt lång för att nya dokument skall kunna utfärdas och för att dokument med erforderlig (kompletterande) information på nytt skall kunna lämnas in. Det är Sapardländernas sak att betämma den lämpliga tidsperioden. Slutsatserna från halvtidsutvärderingen skulle kunna vara användbara för att bestämma denna period. |
| --- | --- |

92.

Kommissionen instämmer i att tidsperioden för att sända in saknade dokument måste vara tillräckligt lång för att nya dokument skall kunna utfärdas och för att dokument med erforderlig (kompletterande) information på nytt skall kunna lämnas in. Det är Sapardländernas sak att betämma den lämpliga tidsperioden. Slutsatserna från halvtidsutvärderingen skulle kunna vara användbara för att bestämma denna period.

| 93 och 94. | Sapardländerna hade i regel tekniska och förfarandemässiga svårigheter under den inledande perioden av genomförandet vilket medför förseningar i behandlingen av ansökningar och betalningsansökningar. Även om det fortfarande finns vissa problem i en del länder har den totala situationen förbättrats avsevärt. |
| --- | --- |

93 och 94.

Sapardländerna hade i regel tekniska och förfarandemässiga svårigheter under den inledande perioden av genomförandet vilket medför förseningar i behandlingen av ansökningar och betalningsansökningar. Även om det fortfarande finns vissa problem i en del länder har den totala situationen förbättrats avsevärt.

| 95. | I enlighet med reglerna för den decentraliserade förvaltningen har kommissionen begränsat inflytande över de genomförandeförfaranden som tillämpas i Sapardländerna.
  Närhelst det är nödvändigt och möjligt gav kommissionen råd om hur man förenklar och stramar upp förfarandena i bestämmelserna i Sapardförordningen och i det fleråriga finansieringsavtalet. Dock är det länderna själva som beslutar om huruvida de skall följa råden. |
| --- | --- |

95.

I enlighet med reglerna för den decentraliserade förvaltningen har kommissionen begränsat inflytande över de genomförandeförfaranden som tillämpas i Sapardländerna.

Närhelst det är nödvändigt och möjligt gav kommissionen råd om hur man förenklar och stramar upp förfarandena i bestämmelserna i Sapardförordningen och i det fleråriga finansieringsavtalet. Dock är det länderna själva som beslutar om huruvida de skall följa råden.

| 96 och 97. | Ett nyckelkriterium är att alla stödmottagare måste bevisa sin ekonomiska bärkraftighet. Programmet kommer därför inte att inriktas på mindre, ekonomiskt olönsamma jordbruk. Detta är ett centralt element i målsättningen att hjälpa till att omstrukturera jordbrukssektorn.
  Kommissionen är medveten om problemet med bristen på egna medel och om svårigheterna att skaffa fram krediter. Den har diskuterat dessa frågor med internationella finansieringsinstitut och Sapardländerna under programplaneringsprocessen och genomförande. Kommissionen stöder med hjälp av Phare-medel ett projekt som skall förbättra kredittillgången för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde vidga tillgången till Sapard. Detta projekt har nyligen utvidgats med en specifik del som koncentreras på kreditinstitut som betjänar jordbrukare och små landsbygdsföretag. Kommissionen uppmuntrar även kandidatländerna att använda sådana nationella kreditsystem så länge dessa respekterar gemenskapens konkurrensregler och stödnivåerna i Sapardförordningen.
  För att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem införde kommissionen i sitt senaste förslag till ändring av förordning (EG) nr 1268/1999 en specifik bestämmelse i detta hänseende (se svar på punkt 85).
  Per den 31 mars 2004 håller nästan 13 000 projekt på att genomföras av Sapardländerna. |
| --- | --- |

96 och 97.

Ett nyckelkriterium är att alla stödmottagare måste bevisa sin ekonomiska bärkraftighet. Programmet kommer därför inte att inriktas på mindre, ekonomiskt olönsamma jordbruk. Detta är ett centralt element i målsättningen att hjälpa till att omstrukturera jordbrukssektorn.

Kommissionen är medveten om problemet med bristen på egna medel och om svårigheterna att skaffa fram krediter. Den har diskuterat dessa frågor med internationella finansieringsinstitut och Sapardländerna under programplaneringsprocessen och genomförande. Kommissionen stöder med hjälp av Phare-medel ett projekt som skall förbättra kredittillgången för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde vidga tillgången till Sapard. Detta projekt har nyligen utvidgats med en specifik del som koncentreras på kreditinstitut som betjänar jordbrukare och små landsbygdsföretag. Kommissionen uppmuntrar även kandidatländerna att använda sådana nationella kreditsystem så länge dessa respekterar gemenskapens konkurrensregler och stödnivåerna i Sapardförordningen.

För att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem införde kommissionen i sitt senaste förslag till ändring av förordning (EG) nr 1268/1999 en specifik bestämmelse i detta hänseende (se svar på punkt 85).

Per den 31 mars 2004 håller nästan 13 000 projekt på att genomföras av Sapardländerna.

KOMMISSIONEN MÅSTE VIDTA ÅTGÄRDER PÅ FÖLJANDE OMRÅDEN

| 98–103. | Kommissionen har funnit att nivån på utgifterna för allmänna kostnader är begränsad och att de problem som nämns av revisionsrätten inskränker sig till några få Sapardländer.
  Efter sin granskning av överensstämmelsen i Bulgarien och mot bakgrund av revisionsrättens iakttagelser rekommenderade kommissionen de nationella myndigheterna att införa ett system som gör det möjligt för dem att kontrollera att de belopp som utbetalats för detta ändamål ligger inom rimliga gränser i absolut värde och är proportionerliga till de tjänster som faktiskt levererats jämfört med de genomsnittliga kostnaderna för liknande tjänster i Bulgarien. Kommissionen noterar att de bulgariska myndigheterna själva har identifierat olika problem och vidtagit åtgärder för att förhindra otillbörliga utbetalningar.
  Kommissionen håller med om att 12 % av den totala investeringen i allmänna kostnader i de flesta fallen skulle vara för högt.
  Beträffande det speciella fall som omnämns i punkt 103 arbetar kommissionen för närvarande på detta och andra fall, som ringas in av revisionsrätten, för att återkräva eventuella otillbörligt utbetalade belopp. |
| --- | --- |

98–103.

Kommissionen har funnit att nivån på utgifterna för allmänna kostnader är begränsad och att de problem som nämns av revisionsrätten inskränker sig till några få Sapardländer.

Efter sin granskning av överensstämmelsen i Bulgarien och mot bakgrund av revisionsrättens iakttagelser rekommenderade kommissionen de nationella myndigheterna att införa ett system som gör det möjligt för dem att kontrollera att de belopp som utbetalats för detta ändamål ligger inom rimliga gränser i absolut värde och är proportionerliga till de tjänster som faktiskt levererats jämfört med de genomsnittliga kostnaderna för liknande tjänster i Bulgarien. Kommissionen noterar att de bulgariska myndigheterna själva har identifierat olika problem och vidtagit åtgärder för att förhindra otillbörliga utbetalningar.

Kommissionen håller med om att 12 % av den totala investeringen i allmänna kostnader i de flesta fallen skulle vara för högt.

Beträffande det speciella fall som omnämns i punkt 103 arbetar kommissionen för närvarande på detta och andra fall, som ringas in av revisionsrätten, för att återkräva eventuella otillbörligt utbetalade belopp.

| 104–109. | Kommissionen insisterade på att inkludera regeln om ”tre offerter” för den sunda ekonomiska förvaltningens skull. Dessa tre offerter bör vara någorlunda jämförbara. Detta system liknar dock inte på något vis offentlig upphandling. Stödmottagaren bibehåller rätten att fritt välja leverantör.
  Under vissa omständigheter kan det vara svårt att skaffa sig tre helt jämförbara offerter. Till exempel görs valet av maskiner ofta på basis av information om kvantiteter och priser, som skulle kunna erhållas från olika källor (jordbruksutställningar, regionala seminarier, direkta kontakter med leverantörerna). Andra frågor som skulle kunna påverka valet är tidigare erfarenheter av ett speciellt märke, avstånd till närmaste reparations- eller servicestation, snabb service, priset på reservdelar sedan garantiperioden löpt ut. Regeln att lämna tre offerter kan ge belägg för att de slutliga stödmottagarna åtminstone har sökt tre alternativ och gjort sitt val på grundval av dessa.
  Kostnaden är bara en aspekt att beakta vid bedömningen av principen om sund ekonomisk förvaltning. Här ingår både kvaliteten på inköpt egendom och inköpta tjänster, liksom hur väl förväntade resultat uppnås i jämförelse med de fördelade utgifterna. Kommissionen anser att tillhandahållande av en adekvat kundservice, även om det i sig är uteslutet från samfinansiering, bidrar till den finansierade investeringens varaktighet och utgör en godtagbar motivering för valet av leverantör. När det är fråga om privata stödmottagare anser kommissionen att förutom regeln med de tre prisofferterna bidrar även det faktum att stödmottagarna själva måste stå för en del av investeringen till att uppfylla de ekonomiska kriterierna och kostnadseffektivitetskraven.
  De konstateranden som gjorts av revisionsrätten gäller inte godkännandet av de övervärderade fakturorna, dvs. fakturor för vilka det betalade priset överdrivits i förhållande till varans eller tjänstens värde, vilket är inte fallet här.
  Kommissionens granskningar av överensstämmelsen visade att jämförelse med referenspriser har gjorts, åtminstone i viss utsträckning, i Bulgarien, Lettland, Slovenien och Tjeckien. I länder där detta inte hade gjorts har kommissionen lämnat lämpliga rekommendationer.
  Offerterna behöver inte vara helt jämförbara vid privat upphandling. Detta innebär inte att de har ringa värde. Inte desto mindre håller kommissionen med revisionsrätten om att en motivering alltid bör lämnas och granskas om stödmottagaren inte väljer den billigaste offerten. I de fall där detta inte skedde till fullo eller på ett effektivt sätt utfärdades rekommendationer för att uppnå förbättringar. I dev flesta fall har dock kommissionen fått belägg för att motiveringar lämnas om den billigaste offerten inte valts. Kommissionen kommer att rekommendera att detta görs systematiskt av Sapard.
  I Bulgarien har revisionsrätten upptäckt ett fall där de allmänna kostnaderna översteg 10 000 euro utan tre offerter. Liksom angetts ovan granskas detta fall under förfarandet vid avslutande av räkenskaperna.
  På basis av sin ingående granskning av utbetalningarna i åtta Sapardländer har kommissionen hittills inte funnit några omfattande brister i Sapards kontoll och förvaltningssystem. |
| --- | --- |

104–109.

Kommissionen insisterade på att inkludera regeln om ”tre offerter” för den sunda ekonomiska förvaltningens skull. Dessa tre offerter bör vara någorlunda jämförbara. Detta system liknar dock inte på något vis offentlig upphandling. Stödmottagaren bibehåller rätten att fritt välja leverantör.

Under vissa omständigheter kan det vara svårt att skaffa sig tre helt jämförbara offerter. Till exempel görs valet av maskiner ofta på basis av information om kvantiteter och priser, som skulle kunna erhållas från olika källor (jordbruksutställningar, regionala seminarier, direkta kontakter med leverantörerna). Andra frågor som skulle kunna påverka valet är tidigare erfarenheter av ett speciellt märke, avstånd till närmaste reparations- eller servicestation, snabb service, priset på reservdelar sedan garantiperioden löpt ut. Regeln att lämna tre offerter kan ge belägg för att de slutliga stödmottagarna åtminstone har sökt tre alternativ och gjort sitt val på grundval av dessa.

Kostnaden är bara en aspekt att beakta vid bedömningen av principen om sund ekonomisk förvaltning. Här ingår både kvaliteten på inköpt egendom och inköpta tjänster, liksom hur väl förväntade resultat uppnås i jämförelse med de fördelade utgifterna. Kommissionen anser att tillhandahållande av en adekvat kundservice, även om det i sig är uteslutet från samfinansiering, bidrar till den finansierade investeringens varaktighet och utgör en godtagbar motivering för valet av leverantör. När det är fråga om privata stödmottagare anser kommissionen att förutom regeln med de tre prisofferterna bidrar även det faktum att stödmottagarna själva måste stå för en del av investeringen till att uppfylla de ekonomiska kriterierna och kostnadseffektivitetskraven.

De konstateranden som gjorts av revisionsrätten gäller inte godkännandet av de övervärderade fakturorna, dvs. fakturor för vilka det betalade priset överdrivits i förhållande till varans eller tjänstens värde, vilket är inte fallet här.

Kommissionens granskningar av överensstämmelsen visade att jämförelse med referenspriser har gjorts, åtminstone i viss utsträckning, i Bulgarien, Lettland, Slovenien och Tjeckien. I länder där detta inte hade gjorts har kommissionen lämnat lämpliga rekommendationer.

Offerterna behöver inte vara helt jämförbara vid privat upphandling. Detta innebär inte att de har ringa värde. Inte desto mindre håller kommissionen med revisionsrätten om att en motivering alltid bör lämnas och granskas om stödmottagaren inte väljer den billigaste offerten. I de fall där detta inte skedde till fullo eller på ett effektivt sätt utfärdades rekommendationer för att uppnå förbättringar. I dev flesta fall har dock kommissionen fått belägg för att motiveringar lämnas om den billigaste offerten inte valts. Kommissionen kommer att rekommendera att detta görs systematiskt av Sapard.

I Bulgarien har revisionsrätten upptäckt ett fall där de allmänna kostnaderna översteg 10 000 euro utan tre offerter. Liksom angetts ovan granskas detta fall under förfarandet vid avslutande av räkenskaperna.

På basis av sin ingående granskning av utbetalningarna i åtta Sapardländer har kommissionen hittills inte funnit några omfattande brister i Sapards kontoll och förvaltningssystem.

SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

| 110. | Medan de huvudsakliga elementen i kommissionens förslag angående Sapardförordningen (EG) nr 1268/1999 bibehölls var förslagstexten föremål för fortlöpande diskussioner (vad beträffar de budgetrubriker från vilka föranslutningsinstrumenten skulle finansieras inklusive de finansiella genomförandemekanismerna) fram till det slutliga stadiet av antagandet av Sapardförordningen. Så länge denna rättsosäkerhet kvarstod var kommissionen inte i stånd att utarbeta de slutliga rättsliga reglerna i genomförandebestämmelserna.
  Efter antagandet av förordningen förberedde en arbetsgrupp på några få månader grundbestämmelserna för Sapards ekonomiska förvaltning. Dessa bestämmelser antogs av kommissionen den 26 januari 2000.
  Orsaken till denna strategi var att metoden var ny och det faktum att externt stöd för första gången handhades på helt decentraliserad basis. De detaljerade steg och den tid som krävdes för att utarbeta och enas om arrangemangen för det finansiella genomförandet beskrivs i kommissionens årsrapport om Sapard för 2000. |
| --- | --- |

110.

Medan de huvudsakliga elementen i kommissionens förslag angående Sapardförordningen (EG) nr 1268/1999 bibehölls var förslagstexten föremål för fortlöpande diskussioner (vad beträffar de budgetrubriker från vilka föranslutningsinstrumenten skulle finansieras inklusive de finansiella genomförandemekanismerna) fram till det slutliga stadiet av antagandet av Sapardförordningen. Så länge denna rättsosäkerhet kvarstod var kommissionen inte i stånd att utarbeta de slutliga rättsliga reglerna i genomförandebestämmelserna.

Efter antagandet av förordningen förberedde en arbetsgrupp på några få månader grundbestämmelserna för Sapards ekonomiska förvaltning. Dessa bestämmelser antogs av kommissionen den 26 januari 2000.

Orsaken till denna strategi var att metoden var ny och det faktum att externt stöd för första gången handhades på helt decentraliserad basis. De detaljerade steg och den tid som krävdes för att utarbeta och enas om arrangemangen för det finansiella genomförandet beskrivs i kommissionens årsrapport om Sapard för 2000.

| 111. | Även om kommissionen inte formellt förberett en sådan analys övervakade den aktivt genomförandeprocessen och gav råd till de relevanta organen i Sapardländerna. |
| --- | --- |

111.

Även om kommissionen inte formellt förberett en sådan analys övervakade den aktivt genomförandeprocessen och gav råd till de relevanta organen i Sapardländerna.

| 112. | Kommissionen har vid flera olika tillfällen när så varit lämpligt via seminarier, möten eller skrivelser rått Sapardländerna att undvika onödiga administrativa förfaranden som inte krävs i det fleråriga finansieringsavtalet.
  Sapardsystemen är utformade av de nationella myndigheterna inte bara på basis av ackrediteringskriterierna utan även med hänsyn till nationell lagstiftning och deras kunskaper om riskområden i de egna länderna. Strängare regler behövs i vissa situationer för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen (se punkt 20 gällande dubbelkontroller).






  — | Kommissionen instämmer i uttalandet och tror sig i möjligaste mån följa denna metod mot bakgrund av utvecklingen när det gäller antagandet av en rättslig grund. |
| --- | --- | --- |

112.

Kommissionen har vid flera olika tillfällen när så varit lämpligt via seminarier, möten eller skrivelser rått Sapardländerna att undvika onödiga administrativa förfaranden som inte krävs i det fleråriga finansieringsavtalet.

Sapardsystemen är utformade av de nationella myndigheterna inte bara på basis av ackrediteringskriterierna utan även med hänsyn till nationell lagstiftning och deras kunskaper om riskområden i de egna länderna. Strängare regler behövs i vissa situationer för att skydda gemenskapens ekonomiska intressen (se punkt 20 gällande dubbelkontroller).

—

Kommissionen instämmer i uttalandet och tror sig i möjligaste mån följa denna metod mot bakgrund av utvecklingen när det gäller antagandet av en rättslig grund.

| — | Kommissionen håller med om att en sådan analys skulle kunna vara användbar om liknande insatser skulle förberedas i framtiden. |
| --- | --- |

—

Kommissionen håller med om att en sådan analys skulle kunna vara användbar om liknande insatser skulle förberedas i framtiden.

| 113. | Det är ett centralt inslag i de införda systemen att det i första hand är Sapardländerna som skall upptäcka problemen. Kommissionen anser sig ha avdelat tillräckligt många kvalificerade tjänstemän både till Sapardenheten och till de enheter som ansvarar för uppsikten över ackrediteringsprocessen och som utför granskningarna, för att säkra en ordentlig övervakning och ekonomisk förvaltning och kontroll av användningen av EG-medel i Sapardländerna. Kommissionen har konsekvent lämnat vägledning och råd till Sapardländerna. Dessa insatser har beskrivits ingående i kommissionens årsrapporter om Sapard för åren 2000–2002.






  — | Kommissionen anser sig ha vidtagit alla rimliga åtgärder för att uppmuntra bästa praxis genom att lämna råd till alla länder, när så är lämpligt, om specifika frågor som väckts och genom kontakter med varje land via skrivelser, seminarier och bilaterala möten – vilket framgår av kommissionens årsrapporter. |
| --- | --- | --- |

113.

Det är ett centralt inslag i de införda systemen att det i första hand är Sapardländerna som skall upptäcka problemen. Kommissionen anser sig ha avdelat tillräckligt många kvalificerade tjänstemän både till Sapardenheten och till de enheter som ansvarar för uppsikten över ackrediteringsprocessen och som utför granskningarna, för att säkra en ordentlig övervakning och ekonomisk förvaltning och kontroll av användningen av EG-medel i Sapardländerna. Kommissionen har konsekvent lämnat vägledning och råd till Sapardländerna. Dessa insatser har beskrivits ingående i kommissionens årsrapporter om Sapard för åren 2000–2002.

—

Kommissionen anser sig ha vidtagit alla rimliga åtgärder för att uppmuntra bästa praxis genom att lämna råd till alla länder, när så är lämpligt, om specifika frågor som väckts och genom kontakter med varje land via skrivelser, seminarier och bilaterala möten – vilket framgår av kommissionens årsrapporter.

| 114. | Budgetarna för de tre första åren byggde på den mest tillförlitliga, men dock begränsade, information som fanns tillgänglig vid den tidpunkten. I detta sammanhang återupprepar kommissionen sina anmärkningar angående punkt 2.39 i revisionsrättens årsrapport för 2002 där orsakerna till underutnyttjandet av budgetarna anges. En av orsakerna till att budgeten inte utnyttjats till fullo var att högre prioritet gavs åt att anslagen skulle förvaltas med fasthet. |
| --- | --- |

114.

Budgetarna för de tre första åren byggde på den mest tillförlitliga, men dock begränsade, information som fanns tillgänglig vid den tidpunkten. I detta sammanhang återupprepar kommissionen sina anmärkningar angående punkt 2.39 i revisionsrättens årsrapport för 2002 där orsakerna till underutnyttjandet av budgetarna anges. En av orsakerna till att budgeten inte utnyttjats till fullo var att högre prioritet gavs åt att anslagen skulle förvaltas med fasthet.

| 116. | I de nuvarande förordningar som reglerar garantisektionen vid EUGFJ anges tydligt att medlemsstaterna är ansvariga för ackreditera utbetalningsställena.
  Förhandsackreditering av kommissionen skulle resultera i att denna tog på sig ansvaret för de system som etablerats av medlemsstaterna. Detta strider mot principen om delad förvaltning enligt vilken medlemsstaterna genomför gemenskapens politik och kommissionen kontrollerar om reglerna respekterats, med möjlighet att göra slutliga korrigeringar vid de fall där reglerna ej iakttagits.
  Kommissionen är fortsatt säker på att det nuvarande systemet fortfarande är effektivt. |
| --- | --- |

116.

I de nuvarande förordningar som reglerar garantisektionen vid EUGFJ anges tydligt att medlemsstaterna är ansvariga för ackreditera utbetalningsställena.

Förhandsackreditering av kommissionen skulle resultera i att denna tog på sig ansvaret för de system som etablerats av medlemsstaterna. Detta strider mot principen om delad förvaltning enligt vilken medlemsstaterna genomför gemenskapens politik och kommissionen kontrollerar om reglerna respekterats, med möjlighet att göra slutliga korrigeringar vid de fall där reglerna ej iakttagits.

Kommissionen är fortsatt säker på att det nuvarande systemet fortfarande är effektivt.

| 117. | En slutlig och balanserad analys av effekterna av programmet (och i all synnerhet hur väl målen uppnåtts) kan endast göras när programmet till fullo har genomförts. |
| --- | --- |

117.

En slutlig och balanserad analys av effekterna av programmet (och i all synnerhet hur väl målen uppnåtts) kan endast göras när programmet till fullo har genomförts.

| 118. | Kommissionen anser att ökad productionskapacitet på projektnivå är förenlig med förbättrade normer och behovet av omstrukturering för att förbättra marknadseffektiviteten.
  Kommissionen följer upp utvecklingen av genomförandet genom de uppgifter som samlas in vid övervakningen och de årliga genomföranderapporterna. Kommissionen följer förfarandet i artikel 8 avsnitt B i de fleråriga finansieringsavtalen under genomgången av de fem genomförandeårsrapporter som är planerade till slutet av juni 2003 för att följa upp obalanser eller andra förändringar där uppgifterna tenderar att avvika från de mål som formulerats i programmen. Kommissionen kommer ett följa samma förfarande under genomgången av de genomföranderapporter som skall lämnas in av alla tio länder senast i slutet av juni 2004. |
| --- | --- |

118.

Kommissionen anser att ökad productionskapacitet på projektnivå är förenlig med förbättrade normer och behovet av omstrukturering för att förbättra marknadseffektiviteten.

Kommissionen följer upp utvecklingen av genomförandet genom de uppgifter som samlas in vid övervakningen och de årliga genomföranderapporterna. Kommissionen följer förfarandet i artikel 8 avsnitt B i de fleråriga finansieringsavtalen under genomgången av de fem genomförandeårsrapporter som är planerade till slutet av juni 2003 för att följa upp obalanser eller andra förändringar där uppgifterna tenderar att avvika från de mål som formulerats i programmen. Kommissionen kommer ett följa samma förfarande under genomgången av de genomföranderapporter som skall lämnas in av alla tio länder senast i slutet av juni 2004.

| 119. | Kommissionen har visserligen påträffat svagheter i en del fall och utfärdat rekommendationer om förbättringar, men anser ändå, med utgångspunkt i de egna granskningarna fram till mars 2004, att läget förbättrats sedan revisionsrättens granskning. När så behövs kommer dessa rekommendationer att följas upp då räkenskaperna avslutas. |
| --- | --- |

119.

Kommissionen har visserligen påträffat svagheter i en del fall och utfärdat rekommendationer om förbättringar, men anser ändå, med utgångspunkt i de egna granskningarna fram till mars 2004, att läget förbättrats sedan revisionsrättens granskning. När så behövs kommer dessa rekommendationer att följas upp då räkenskaperna avslutas.

| 120. | Kommissionen har tagit initiativ för att åtgärda detta problem genom ett Phare-finansierat projekt som skall förbättra kredittillgången för jordbrukare och små landsbygdsföretag och har föreslagit ändringar av Sapardförordningen (EG) nr 1268/1999 för att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem.






  — | Kommissionen håller med om att ett mer begränsat antal nyckelåtgärder bör övervägas. Kommissionen anser det dock inte rekommendabelt att ersätta eller komplettera den befintliga åtgärden med ett låne- och garantisystem. Den bestämmelse som föreslås i ändringsförslaget till förordning (EG) nr 1268/1999 för att underlätta användningen av nationella kreditsystem skulle om den godkänns av rådet ge Sapardländerna den erforderliga flexibiliteten. |
| --- | --- | --- |

120.

Kommissionen har tagit initiativ för att åtgärda detta problem genom ett Phare-finansierat projekt som skall förbättra kredittillgången för jordbrukare och små landsbygdsföretag och har föreslagit ändringar av Sapardförordningen (EG) nr 1268/1999 för att underlätta tillämpningen av nationella kreditsystem.

—

Kommissionen håller med om att ett mer begränsat antal nyckelåtgärder bör övervägas. Kommissionen anser det dock inte rekommendabelt att ersätta eller komplettera den befintliga åtgärden med ett låne- och garantisystem. Den bestämmelse som föreslås i ändringsförslaget till förordning (EG) nr 1268/1999 för att underlätta användningen av nationella kreditsystem skulle om den godkänns av rådet ge Sapardländerna den erforderliga flexibiliteten.

| 121. | I enlighet med Sapardförordningen är målen för programmet att bidra till genomförandet av EG:s regelverk i fråga om den gemensamma jordbrukspolitiken och dithörande politikområden, och att lösa prioritetsrelaterade problem och specifika problem för en hållbar anpassning av jordbrukssektorn och landsbygdsområdena i länderna.
  En väsentlig del av det första målet är att etablera en god administrativ kapacitet som gör det möjligt att utföra den krävande uppgiften att genomföra politiken för landsbygdsutveckling i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Detta ligger i linje med den Europaparlamentsresolution som åtföljde 1999 års beslut om ansvarsfrihet.
  De stora utmaningar det innebär att behöva bygga upp ett helt nytt system och Sapardländernas brist på erfarenhet inom detta område medförde att genomförandet tog tid, men i de flesta fall inte längre än vad som rimligtvis skulle kunna ha förväntats. Kommissionen är tillfreds med att konstatera att revisionsrätten anser att dess beslut att välja ett decentraliserat tillvägagångssätt var korrekt och att den fann att de Sapardsystem som inrättades i allmänhet fungerar väl i praktiken.
  Kommissionen tror att det stora antalet projekt för vilka avtal slutits (redan nästan 13 000 i slutet av 2003) avsevärt kommer att bidra till att det andra målet uppnås. Inte desto mindre kan en slutlig och balanserad analys av effekterna av programmet (och i all synnerhet hur väl målen uppnåtts) endast göras när programmet till fullo har genomförts.
  När det gäller åtgärder som ännu skall ackrediteras delar kommissionen Sapardländernas åsikt att prioriteringen bör vara att säkra ett effektivt genomförande av åtgärder som redan ackrediterats för att främja utnyttjandet av medlen, innan man arbetar på att ackreditera ytterligare åtgärder.
  Miljöåtgärderna inom jordbruket var ett hjälpmedel för Sapardländerna att skaffa sig administrativa erfarenheter genom pilotinsatser och var inte en av de viktigaste åtgärderna som behövdes för att omstrukturera jordbrukssektorn och förbereda för anslutningen.
  Kommissionen är medveten om det problem som små företag står inför, nämligen brist på egna medel och svårigheten att skaffa fram krediter. Ett centralt kriterium för Sapard är att alla stödmottagare måste bevisa sin ekonomiska bärkraftighet. Programmet kommer därför inte att riktas in på mindre, ekonomiskt icke bärkraftiga jordbruk. Detta utgör en central del av målet att hjälpa till att omstrukturera jordbrukssektorn. Kommissionen stöder dock ett projekt (med hjälp av Phare-medel) för att förbättra möjligheterna att skaffa krediter för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde hjälpa till att vidga Sapards tillgänglighet. |
| --- | --- |

121.

I enlighet med Sapardförordningen är målen för programmet att bidra till genomförandet av EG:s regelverk i fråga om den gemensamma jordbrukspolitiken och dithörande politikområden, och att lösa prioritetsrelaterade problem och specifika problem för en hållbar anpassning av jordbrukssektorn och landsbygdsområdena i länderna.

En väsentlig del av det första målet är att etablera en god administrativ kapacitet som gör det möjligt att utföra den krävande uppgiften att genomföra politiken för landsbygdsutveckling i enlighet med principerna för en sund ekonomisk förvaltning. Detta ligger i linje med den Europaparlamentsresolution som åtföljde 1999 års beslut om ansvarsfrihet.

De stora utmaningar det innebär att behöva bygga upp ett helt nytt system och Sapardländernas brist på erfarenhet inom detta område medförde att genomförandet tog tid, men i de flesta fall inte längre än vad som rimligtvis skulle kunna ha förväntats. Kommissionen är tillfreds med att konstatera att revisionsrätten anser att dess beslut att välja ett decentraliserat tillvägagångssätt var korrekt och att den fann att de Sapardsystem som inrättades i allmänhet fungerar väl i praktiken.

Kommissionen tror att det stora antalet projekt för vilka avtal slutits (redan nästan 13 000 i slutet av 2003) avsevärt kommer att bidra till att det andra målet uppnås. Inte desto mindre kan en slutlig och balanserad analys av effekterna av programmet (och i all synnerhet hur väl målen uppnåtts) endast göras när programmet till fullo har genomförts.

När det gäller åtgärder som ännu skall ackrediteras delar kommissionen Sapardländernas åsikt att prioriteringen bör vara att säkra ett effektivt genomförande av åtgärder som redan ackrediterats för att främja utnyttjandet av medlen, innan man arbetar på att ackreditera ytterligare åtgärder.

Miljöåtgärderna inom jordbruket var ett hjälpmedel för Sapardländerna att skaffa sig administrativa erfarenheter genom pilotinsatser och var inte en av de viktigaste åtgärderna som behövdes för att omstrukturera jordbrukssektorn och förbereda för anslutningen.

Kommissionen är medveten om det problem som små företag står inför, nämligen brist på egna medel och svårigheten att skaffa fram krediter. Ett centralt kriterium för Sapard är att alla stödmottagare måste bevisa sin ekonomiska bärkraftighet. Programmet kommer därför inte att riktas in på mindre, ekonomiskt icke bärkraftiga jordbruk. Detta utgör en central del av målet att hjälpa till att omstrukturera jordbrukssektorn. Kommissionen stöder dock ett projekt (med hjälp av Phare-medel) för att förbättra möjligheterna att skaffa krediter för små och medelstora företag i Sapardländerna, vilket torde hjälpa till att vidga Sapards tillgänglighet.

---