# Europos Sąjungos C 269/2004

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 269 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 47 tomas2004m. lapkričio 4d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 269

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

47 tomas2004m. lapkričio 4d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Audito Rūmai |
| 2004/C 269/1 | Specialioji ataskaita Nr. 3/2004 — Neteisėtai išmokėtų Bendrosios žemės ūkio politikos išmokų išieškojimas su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Audito Rūmai

2004/C 269/1

Specialioji ataskaita Nr. 3/2004 — Neteisėtai išmokėtų Bendrosios žemės ūkio politikos išmokų išieškojimas su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Audito Rūmai

| 4.11.2004 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2004

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 269/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 3/2004

Neteisėtai išmokėtų Bendrosios žemės ūkio politikos išmokų išieškojimas su Komisijos atsakymais

(pagal EB steigimo sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)

(2004/C 269/01)

TURINYS

| I–IX | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–IX

| 1–8 | ĮŽANGA |
| --- | --- |

1–8

| 9–68 | ANALIZĖ |
| --- | --- |

9–68

| 9–15 | Nustatyti pažeidimai |
| --- | --- |

9–15

| 16–20 | Pranešimai apie pažeidimus: kas ką daro? |
| --- | --- |

16–20

| 21–27 | Pranešimai apie pažeidimus: vėlavimas, neišsami ir nenuosekli informacija |
| --- | --- |

21–27

| 28–29 | Duomenų patikros: nepatenkinamos |
| --- | --- |

28–29

| 30–32 | Informacijos apie neteisėtas išmokas kokybė: informacija neišsami ir nenuosekli |
| --- | --- |

30–32

| 33–39 | Išieškojimas ir nurašymas: valstybių narių ir Komisijos atsakomybė |
| --- | --- |

33–39

| 40–42 | Menki išieškojimo rodikliai |
| --- | --- |

40–42

| 43–51 | Komisijos sprendimai dėl to, kas turėtų padengti neišieškotas neteisėtas išmokas: nėra aiškių principų |
| --- | --- |

43–51

| 52–53 | Atsakomybės pasiskirstymas Komisijoje |
| --- | --- |

52–53

| 54–60 | Komisija retai naudojasi sukaupta informacija apie neteisėtas išmokas |
| --- | --- |

54–60

| 61–62 | „Juodasis sąrašas“ |
| --- | --- |

61–62

| 63–68 | Skolų registravimas |
| --- | --- |

63–68

| 69–73 | IŠVADOS |
| --- | --- |

69–73

| 74–80 | REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

74–80

Komisijos atsakymai

SANTRAUKA

| I. | Valstybės narės, nustačiusios neteisėtų Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) išmokų, kurių sumos viršija 4 000 eurų, atvejus, apie juos privalo pranešti Komisijai ir stengtis šias sumas išieškoti. Jei išieškojimas neįmanomas, neteisėtai išmokėtos sumos nurašomos, ir nuostolius padengia Bendrija, išskyrus tuos atvejus, kai neteisėtos išmokos neišieškomos dėl valstybės narės, kurioje šios sumos išmokėtos, aplaidumo. Be to, turi būti sudaromas „juodasis sąrašas“, į kurį įtraukiami neteisėtų išmokų, per vienerius metus viršijančių 100 000 eurų, gavėjai. Apie visas skolas Europos bendrijai, susidariusias taikant BŽŪP, valstybės narės praneša pagal atskirus susitarimus. |
| --- | --- |

I.

Valstybės narės, nustačiusios neteisėtų Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) išmokų, kurių sumos viršija 4 000 eurų, atvejus, apie juos privalo pranešti Komisijai ir stengtis šias sumas išieškoti. Jei išieškojimas neįmanomas, neteisėtai išmokėtos sumos nurašomos, ir nuostolius padengia Bendrija, išskyrus tuos atvejus, kai neteisėtos išmokos neišieškomos dėl valstybės narės, kurioje šios sumos išmokėtos, aplaidumo. Be to, turi būti sudaromas „juodasis sąrašas“, į kurį įtraukiami neteisėtų išmokų, per vienerius metus viršijančių 100 000 eurų, gavėjai. Apie visas skolas Europos bendrijai, susidariusias taikant BŽŪP, valstybės narės praneša pagal atskirus susitarimus.

| II. | 2002 m. pabaigoje neteisėtų išmokų, nustatytų nuo 1971 m., suma siekė 3,1 milijardą eurų. Iš šios sumos 537 milijonai eurų išieškoti iš paramos gavėjų, o 252 milijonai eurų nurašyti. Nuostolius padengė Bendrija arba neteisingai išmokas skyrusios valstybės narės. Likusieji 75 % nustatytų neteisėtų išmokų tebėra „nagrinėjamos“, t. y. jos nėra nei išieškotos, nei nurašytos. Dauguma nustatytų neteisėtų išmokų yra susijusios su intervencinėmis priemonėmis rinkose; daugiau nei pusė jų – su vaisių ir daržovių sektoriams bei eksporto subsidijoms skirtomis lėšomis. |
| --- | --- |

II.

2002 m. pabaigoje neteisėtų išmokų, nustatytų nuo 1971 m., suma siekė 3,1 milijardą eurų. Iš šios sumos 537 milijonai eurų išieškoti iš paramos gavėjų, o 252 milijonai eurų nurašyti. Nuostolius padengė Bendrija arba neteisingai išmokas skyrusios valstybės narės. Likusieji 75 % nustatytų neteisėtų išmokų tebėra „nagrinėjamos“, t. y. jos nėra nei išieškotos, nei nurašytos. Dauguma nustatytų neteisėtų išmokų yra susijusios su intervencinėmis priemonėmis rinkose; daugiau nei pusė jų – su vaisių ir daržovių sektoriams bei eksporto subsidijoms skirtomis lėšomis.

| III. | Audito Rūmai nustatė, kad valstybės narės laikosi įsipareigojimo teikti informaciją apie pažeidimus, tačiau vėluoja ją pateikti. Be to, turimi duomenys yra prieštaringi: nesutampa valstybių narių pateikti duomenys ir jais remiantis parengtoje duomenų bazėje esantys skaičiai. Komisijos nustatytų pažeidimų duomenų bazė yra neišsami ir netiksli. |
| --- | --- |

III.

Audito Rūmai nustatė, kad valstybės narės laikosi įsipareigojimo teikti informaciją apie pažeidimus, tačiau vėluoja ją pateikti. Be to, turimi duomenys yra prieštaringi: nesutampa valstybių narių pateikti duomenys ir jais remiantis parengtoje duomenų bazėje esantys skaičiai. Komisijos nustatytų pažeidimų duomenų bazė yra neišsami ir netiksli.

| IV. | Žemus neteisėtų išmokų išieškojimo rodiklius (iš viso nuo 1971 metų išieškota tik 17 % neteisėtų išmokų) iš dalies nulėmė nacionalinių valdžios institucijų vėlavimas ir taikoma praktika (išieškojimas nutraukiamas iki teismo proceso dėl sukčiavimo pabaigos, BŽŪP nesuteiktas pirmenybę turinčio kreditoriaus statusas, nėra priemonių, užkertančių kelią nerimtiems apeliaciniams skundams) ir Komisijos nenoras sutikti su dalinio apmokėjimo pasiūlymais. |
| --- | --- |

IV.

Žemus neteisėtų išmokų išieškojimo rodiklius (iš viso nuo 1971 metų išieškota tik 17 % neteisėtų išmokų) iš dalies nulėmė nacionalinių valdžios institucijų vėlavimas ir taikoma praktika (išieškojimas nutraukiamas iki teismo proceso dėl sukčiavimo pabaigos, BŽŪP nesuteiktas pirmenybę turinčio kreditoriaus statusas, nėra priemonių, užkertančių kelią nerimtiems apeliaciniams skundams) ir Komisijos nenoras sutikti su dalinio apmokėjimo pasiūlymais.

| V. | Tik 10 % nustatytų neteisėtų išmokų buvo nurašytos: iš dalies dėl to, kad valstybės narės nebeišieškotinomis pripažino tik nedidelį skaičių bylų, ir dėl to, kad Komisija delsė imtis priemonių dėl seniai nustatytų neteisėtų išmokų. Komisija neturėjo tinkamų kriterijų, kuriais vadovaudamasi galėtų nuspręsti, ar nurašytinas sumas turėtų padengti valstybės narės, ar Bendrija; be to, ji neturi pakankamai informacijos apie tai, ar sprendimai dėl nurašymo yra tinkamai vykdomi. |
| --- | --- |

V.

Tik 10 % nustatytų neteisėtų išmokų buvo nurašytos: iš dalies dėl to, kad valstybės narės nebeišieškotinomis pripažino tik nedidelį skaičių bylų, ir dėl to, kad Komisija delsė imtis priemonių dėl seniai nustatytų neteisėtų išmokų. Komisija neturėjo tinkamų kriterijų, kuriais vadovaudamasi galėtų nuspręsti, ar nurašytinas sumas turėtų padengti valstybės narės, ar Bendrija; be to, ji neturi pakankamai informacijos apie tai, ar sprendimai dėl nurašymo yra tinkamai vykdomi.

| VI. | Atsakomybe už neteisėtas BŽŪP išmokas dalijasi OLAF ir Žemės ūkio generalinis direktoratas, tačiau jų oficialios ir faktinės pareigos skiriasi, atsiranda nesusipratimų. Siūlydama ir valdydama BŽŪP pakeitimus Komisija nesistemingai naudoja apie neteisėtas išmokas jai teikiamą informaciją. |
| --- | --- |

VI.

Atsakomybe už neteisėtas BŽŪP išmokas dalijasi OLAF ir Žemės ūkio generalinis direktoratas, tačiau jų oficialios ir faktinės pareigos skiriasi, atsiranda nesusipratimų. Siūlydama ir valdydama BŽŪP pakeitimus Komisija nesistemingai naudoja apie neteisėtas išmokas jai teikiamą informaciją.

| VII. | „Juodasis sąrašas“ yra neveiksmingas. |
| --- | --- |

VII.

„Juodasis sąrašas“ yra neveiksmingas.

| VIII. | Atskiri susitarimai, pagal kuriuos valstybės narės praneša apie visas savo skolas Bendrijai, susidariusias dėl BŽŪP, paskutiniais metais buvo patobulinti, tačiau vis dar turi rimtų trūkumų. Valstybių narių pateikti duomenys neatitinka apie neteisėtas išmokas turimų duomenų. |
| --- | --- |

VIII.

Atskiri susitarimai, pagal kuriuos valstybės narės praneša apie visas savo skolas Bendrijai, susidariusias dėl BŽŪP, paskutiniais metais buvo patobulinti, tačiau vis dar turi rimtų trūkumų. Valstybių narių pateikti duomenys neatitinka apie neteisėtas išmokas turimų duomenų.

| IX. | Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai apsvarstyti pranešimo apie neteisingai išmokėtas BŽŪP išmokas, jų išieškojimo ir nurašymo tvarkos pakeitimus tam, kad būtų galima ištaisyti pirmiau išvardytus trūkumus; taip pat apsvarstyti pareigų tarp OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato paskirstymą ir pasikonsultuoti su valstybėmis narėmis dėl „juodojo sąrašo“ ateities. |
| --- | --- |

IX.

Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai apsvarstyti pranešimo apie neteisingai išmokėtas BŽŪP išmokas, jų išieškojimo ir nurašymo tvarkos pakeitimus tam, kad būtų galima ištaisyti pirmiau išvardytus trūkumus; taip pat apsvarstyti pareigų tarp OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato paskirstymą ir pasikonsultuoti su valstybėmis narėmis dėl „juodojo sąrašo“ ateities.

ĮVADAS

| 1. | Europos Sąjunga kasmet išleidžia daugiau kaip 40 milijardų eurų Bendrai žemės ūkio politikai (BŽŪP). Atsakomybe už šių išlaidų valdymą dalijasi Komisija ir valstybės narės. Šioje ataskaitoje nagrinėjamas vienas tokio pasidalijamojo valdymo aspektas: pranešimai apie neteisėtai prekybininkams, ūkininkams ir kitiems BŽŪP išmokų gavėjams išmokėtas sumas ir jų išieškojimas. |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjunga kasmet išleidžia daugiau kaip 40 milijardų eurų Bendrai žemės ūkio politikai (BŽŪP). Atsakomybe už šių išlaidų valdymą dalijasi Komisija ir valstybės narės. Šioje ataskaitoje nagrinėjamas vienas tokio pasidalijamojo valdymo aspektas: pranešimai apie neteisėtai prekybininkams, ūkininkams ir kitiems BŽŪP išmokų gavėjams išmokėtas sumas ir jų išieškojimas.

| 2. | Beveik visas BŽŪP išmokas išmoka valstybių narių mokėjimo agentūros. Reikalaujama, kad valstybės narės tikrintų, ar išmokos mokamos tinkamai, praneštų Komisijai apie neteisėtai išmokėtas išmokas bei susidariusias skolas ir išieškotų netinkamai išmokėtas sumas. |
| --- | --- |

2.

Beveik visas BŽŪP išmokas išmoka valstybių narių mokėjimo agentūros. Reikalaujama, kad valstybės narės tikrintų, ar išmokos mokamos tinkamai, praneštų Komisijai apie neteisėtai išmokėtas išmokas bei susidariusias skolas ir išieškotų netinkamai išmokėtas sumas.

| 3. | Neteisėtai išmokėtos išmokos, kurių valstybės narės neišieško, nurašomos iš Bendrijos biudžeto, išskyrus atvejus, kai neteisėtai išmokėtos sumos neišieškomos dėl atitinkamos valstybės narės aplaidumo. Tokiu atveju nuostolius dėl neteisėtų išmokų padengia atitinkama valstybė narė. 1 pav. parodyta, kaip ši sistema veikia. |
| --- | --- |

3.

Neteisėtai išmokėtos išmokos, kurių valstybės narės neišieško, nurašomos iš Bendrijos biudžeto, išskyrus atvejus, kai neteisėtai išmokėtos sumos neišieškomos dėl atitinkamos valstybės narės aplaidumo. Tokiu atveju nuostolius dėl neteisėtų išmokų padengia atitinkama valstybė narė. 1 pav. parodyta, kaip ši sistema veikia.

Image

| 4. | Komisijos Kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) duomenimis nuo 1971 m. iki 2002 m. pabaigos bendra neteisėtų BŽŪP išmokų, apie kurias valstybės narės pranešė Komisijai, suma sudarė 3,1 milijardo eurų. 1 lentelėje pateikta smulkesnė informacija apie šios sumos sudėtį ir sumą, kurią dar reikia išieškoti. |
| --- | --- |

4.

Komisijos Kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) duomenimis nuo 1971 m. iki 2002 m. pabaigos bendra neteisėtų BŽŪP išmokų, apie kurias valstybės narės pranešė Komisijai, suma sudarė 3,1 milijardo eurų. 1 lentelėje pateikta smulkesnė informacija apie šios sumos sudėtį ir sumą, kurią dar reikia išieškoti.

1 lentelė.

Nuo 1971 m. pažeidimų, apie kuriuo pranešta Komisijai, analizė

| (milijonais eurų) |
| --- |
| Pažeidimai, apie kuriuos pranešta po išmokėjimo | 3 139 |
| Iš gavėjų išieškotos sumos | 538 |
| Valstybių narių padengtos sumos | 142 |
| Nurašytos ir iš EŽŪOGF padengtos sumos | 110 |
| Sumos, kurias dar reikia išieškoti (1) | 2 349 |
| Padėtis 2002 m. gruodžio 31 d.

  Altinis: OLAF IPR duomenų bazė. |

(milijonais eurų)

Pažeidimai, apie kuriuos pranešta po išmokėjimo

3 139

Iš gavėjų išieškotos sumos

538

Valstybių narių padengtos sumos

142

Nurašytos ir iš EŽŪOGF padengtos sumos

110

Sumos, kurias dar reikia išieškoti (1)

2 349

Padėtis 2002 m. gruodžio 31 d.

Altinis: OLAF IPR duomenų bazė.

| 5. | Taip pat reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai (OLAF) praneštų, ar kurie nors BŽŪP išmokų gavėjai yra gavę neteisėtų išmokų, per vienerius metus viršijančių 100 000 eurų, – „juodasis sąrašas“ (2). |
| --- | --- |

5.

Taip pat reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai (OLAF) praneštų, ar kurie nors BŽŪP išmokų gavėjai yra gavę neteisėtų išmokų, per vienerius metus viršijančių 100 000 eurų, – „juodasis sąrašas“ (2).

| 6. | Šio audito tikslas buvo įvertinti Komisijos ir valstybių narių vaidmenį, valdant ir stebint neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų išieškojimą. Tam reikėjo išnagrinėti, ar, nustačiusios sukčiavimo ir pažeidimų atvejus, valstybės narės Komisijai tinkamai pranešė apie tokius atvejus, ar nustatė susidariusias skolas ir ėmėsi išieškojimo veiksmų. Auditas netyrė, kaip gerai valstybių narių kontrolės ir sukčiavimo tyrimų agentūros nustato sukčiavimo ir pažeidimų atvejus. |
| --- | --- |

6.

Šio audito tikslas buvo įvertinti Komisijos ir valstybių narių vaidmenį, valdant ir stebint neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų išieškojimą. Tam reikėjo išnagrinėti, ar, nustačiusios sukčiavimo ir pažeidimų atvejus, valstybės narės Komisijai tinkamai pranešė apie tokius atvejus, ar nustatė susidariusias skolas ir ėmėsi išieškojimo veiksmų. Auditas netyrė, kaip gerai valstybių narių kontrolės ir sukčiavimo tyrimų agentūros nustato sukčiavimo ir pažeidimų atvejus.

| 7. | Audito Rūmai tyrė:






  a) | ką pateikta informacija rodo apie pažeidimų mastą, pobūdį ir priežastis; |
| --- | --- | --- |

7.

Audito Rūmai tyrė:

a)

ką pateikta informacija rodo apie pažeidimų mastą, pobūdį ir priežastis;

| b) | ar valstybės narės ir Komisija imasi tinkamų veiksmų neteisėtoms išmokoms išieškoti ar nurašyti; |
| --- | --- |

b)

ar valstybės narės ir Komisija imasi tinkamų veiksmų neteisėtoms išmokoms išieškoti ar nurašyti;

| c) | ar informacijos apie pažeidimus teikimo sistema yra patenkinama; |
| --- | --- |

c)

ar informacijos apie pažeidimus teikimo sistema yra patenkinama;

| d) | ar „juodasis sąrašas“ yra veiksmingas; |
| --- | --- |

d)

ar „juodasis sąrašas“ yra veiksmingas;

| e) | kaip skiriasi informacija apie neteisėtas išmokas ir informacija apie skolas. |
| --- | --- |

e)

kaip skiriasi informacija apie neteisėtas išmokas ir informacija apie skolas.

| 8. | Auditas buvo atliktas Komisijoje ir devyniose valstybėse narėse: Danijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Italijoje, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje. |
| --- | --- |

8.

Auditas buvo atliktas Komisijoje ir devyniose valstybėse narėse: Danijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Italijoje, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje.

ANALIZĖ

Nustatyti pažeidimai

| 9. | 2002 m. gruodžio 31 d. neteisėtos išmokos, apie kurias buvo pranešta ir užregistruota atitinkamoje Komisijos duomenų bazėje (Išorės pranešimų registre (IPR)), siekė 3 139 milijonus eurų (3). Tą pačią dieną, suma, įrašyta kaip „išieškotina“, sudarė 2 349 milijonus eurų. Kitaip sakant, iš išmokų gavėjų išieškota, valstybių narių padengta arba nurašyta iš biudžeto 25 proc. neteisėtai nuo 1971 m. išmokėtų išmokų. |
| --- | --- |

9.

2002 m. gruodžio 31 d. neteisėtos išmokos, apie kurias buvo pranešta ir užregistruota atitinkamoje Komisijos duomenų bazėje (Išorės pranešimų registre (IPR)), siekė 3 139 milijonus eurų (3). Tą pačią dieną, suma, įrašyta kaip „išieškotina“, sudarė 2 349 milijonus eurų. Kitaip sakant, iš išmokų gavėjų išieškota, valstybių narių padengta arba nurašyta iš biudžeto 25 proc. neteisėtai nuo 1971 m. išmokėtų išmokų.

| 10. | 2 lentelėje pateikta praneštų neteisėtai išmokėtų išmokų vertė ir bendras valstybės narės išieškotų sumų procentas (4). Italijos skaičiai padidinti ir iškraipyti:






  a) | ji pranešė apie 55 proc. atitinkamų neteisėtai išmokėtų išmokų (tačiau žr. 24 punktą); |
| --- | --- | --- |

10.

2 lentelėje pateikta praneštų neteisėtai išmokėtų išmokų vertė ir bendras valstybės narės išieškotų sumų procentas (4). Italijos skaičiai padidinti ir iškraipyti:

a)

ji pranešė apie 55 proc. atitinkamų neteisėtai išmokėtų išmokų (tačiau žr. 24 punktą);

| b) | jos bendras išieškotų sumų procentas yra žemiausias nuo 1971 m. (10 proc. neteisėtų išmokų). |
| --- | --- |

b)

jos bendras išieškotų sumų procentas yra žemiausias nuo 1971 m. (10 proc. neteisėtų išmokų).

2 lentelė

Po išmokėjimo nustatyti pažeidimai ir išieškotų sumų procentas (1971–2002 m.)

| VN | Sumos, nustatytos po išmokėjimo | Išieškota suma | Bendras išieškotų
  sumų procentas |
| --- | --- | --- | --- |
| IT | 1 735 | 173 | 10 |
| DE | 403 | 40 | 10 |
| ES | 264 | 35 | 13 |
| BE | 100 | 15 | 15 |
| AT | 8 | 2 | 22 |
| PT | 50 | 13 | 25 |
| SE | 1 | 0 | 36 |
| FR | 159 | 58 | 36 |
| UK | 122 | 49 | 40 |
| EL | 131 | 54 | 41 |
| NL | 84 | 47 | 56 |
| IE | 39 | 23 | 58 |
| DK | 40 | 28 | 71 |
| FI | 1 | 1 | 90 |
| LU | p.m. | p.m. | p.m. |
| Iš viso | 3 139 | 537 | 17 |
| Padėtis 2002 m. gruodžio 31 d.

  Pastaba: skaičiai suapvalinti iki 1 000 000 eurų.

  Šaltinis: OLAF IPR duomenų bazė. |

VN

Sumos, nustatytos po išmokėjimo

Išieškota suma

Bendras išieškotų

sumų procentas

IT

1 735

173

10

DE

403

40

10

ES

264

35

13

BE

100

15

15

AT

8

2

22

PT

50

13

25

SE

1

0

36

FR

159

58

36

UK

122

49

40

EL

131

54

41

NL

84

47

56

IE

39

23

58

DK

40

28

71

FI

1

1

90

LU

p.m.

p.m.

p.m.

Iš viso

3 139

537

17

Padėtis 2002 m. gruodžio 31 d.

Pastaba: skaičiai suapvalinti iki 1 000 000 eurų.

Šaltinis: OLAF IPR duomenų bazė.

| 11. | 2002 m. gruodžio 31 d. 21 proc. skolų yra susidariusios iki 1994 m. (žr. 2 pav.). |
| --- | --- |

11.

2002 m. gruodžio 31 d. 21 proc. skolų yra susidariusios iki 1994 m. (žr. 2 pav.).

| 12. | 3 pav. parodytos pagrindinės biudžeto eilutės, kuriose yra nustatyta pažeidimų. Apie ketvirtadalis tokių pažeidimų tenka vaisių ir daržovių sektoriui, ir nuo ketvirtadalio iki trečdalio – grąžinamosioms eksporto išmokoms. |
| --- | --- |

12.

3 pav. parodytos pagrindinės biudžeto eilutės, kuriose yra nustatyta pažeidimų. Apie ketvirtadalis tokių pažeidimų tenka vaisių ir daržovių sektoriui, ir nuo ketvirtadalio iki trečdalio – grąžinamosioms eksporto išmokoms.

Image

Image

| 13. | Pranešama apie santykinai nedaug neteisėtų išmokų atvejų tokiose srityse, kurioms taikoma Integruotoji administravimo ir kontrolės sistema (iš esmės – tai parama už plotą ir priemokos už gyvulius). Taip yra dėl to, kad:






  a) | prieš išmokant išmokas pagal IAKS prašymus, tokie prašymai yra kompiuterizuotai sutikrinami visu šimtu procentų ir lyginami su nepriklausomais duomenimis bei su atrankinių patikrinimų vietoje rezultatais. Todėl aptikus pažeidimą, prašymų tenkinimas sustabdomas prieš išmokant išmokas; |
| --- | --- | --- |

13.

Pranešama apie santykinai nedaug neteisėtų išmokų atvejų tokiose srityse, kurioms taikoma Integruotoji administravimo ir kontrolės sistema (iš esmės – tai parama už plotą ir priemokos už gyvulius). Taip yra dėl to, kad:

a)

prieš išmokant išmokas pagal IAKS prašymus, tokie prašymai yra kompiuterizuotai sutikrinami visu šimtu procentų ir lyginami su nepriklausomais duomenimis bei su atrankinių patikrinimų vietoje rezultatais. Todėl aptikus pažeidimą, prašymų tenkinimas sustabdomas prieš išmokant išmokas;

| b) | jei išimtiniais atvejais pažeidimai aptinkami po išmokėjimo, atitinkama suma dažnai yra mažesnė kaip 4 000 eurų, ir mokėjimo agentūros dažnai gali jas išieškoti iš vėlesnių prašomų išmokų; ir |
| --- | --- |

b)

jei išimtiniais atvejais pažeidimai aptinkami po išmokėjimo, atitinkama suma dažnai yra mažesnė kaip 4 000 eurų, ir mokėjimo agentūros dažnai gali jas išieškoti iš vėlesnių prašomų išmokų; ir

| c) | nuostatuose yra numatytos administracinės baudos ir dėl to, aptikusios neteisėtus prašymus skirti išmoką, mokėjimo agentūros gali imtis atitinkamų veiksmų, nesikreipdamos į teismą. |
| --- | --- |

c)

nuostatuose yra numatytos administracinės baudos ir dėl to, aptikusios neteisėtus prašymus skirti išmoką, mokėjimo agentūros gali imtis atitinkamų veiksmų, nesikreipdamos į teismą.

| 14. | 2002 m. gruodžio 31 d. 29 pranešti pažeidimų atvejai sudarė 40 proc. visos išieškotinos sumos. Jie yra išvardyti A priede. |
| --- | --- |

14.

2002 m. gruodžio 31 d. 29 pranešti pažeidimų atvejai sudarė 40 proc. visos išieškotinos sumos. Jie yra išvardyti A priede.

| 15. | Tiksliai įvertinti, kokią dalį sudaro BŽŪP pažeidimai, neįmanoma. Tačiau, remiantis pranešta informacija:






  a) | pažeidimų nuo 1994 m. iki 2001 m. vertė sudaro 0,3–1,4 proc. tų metų, kuriais apie juos buvo pranešta, ES žemės ūkio biudžeto. Jei neskaičiuosime Italijos, pažeidimai sudarys 0,5 proc. ar mažiau (žr. 3 lentelę). |
| --- | --- | --- |

15.

Tiksliai įvertinti, kokią dalį sudaro BŽŪP pažeidimai, neįmanoma. Tačiau, remiantis pranešta informacija:

a)

pažeidimų nuo 1994 m. iki 2001 m. vertė sudaro 0,3–1,4 proc. tų metų, kuriais apie juos buvo pranešta, ES žemės ūkio biudžeto. Jei neskaičiuosime Italijos, pažeidimai sudarys 0,5 proc. ar mažiau (žr. 3 lentelę).

| b) | labiausiai nuo pažeidimų nukentėjusiose biudžeto eilutėse (vaisiai ir daržovės ir grąžinamosios eksporto išmokos – žr. 3 pav.) pažeidimai sudaro 1,7 proc. visų šios eilutės išlaidų 1994–2001 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

b)

labiausiai nuo pažeidimų nukentėjusiose biudžeto eilutėse (vaisiai ir daržovės ir grąžinamosios eksporto išmokos – žr. 3 pav.) pažeidimai sudaro 1,7 proc. visų šios eilutės išlaidų 1994–2001 m. laikotarpiu.

3 lentelė

Pažeidimų, apie kuriuos pranešta, vertės tendencijos

| (milijonais eurų) |
| --- |
| | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| Išlaidos, deklaruotos EŽŪOGF Garantijų skyriui | 33 593 | 35 654 | 39 062 | 40 884 | 38 857 | 40 726 | 40 411 | 41 594 | 42 711 |
| Pažeidimai, apie kuriuos pranešta | 461,2 | 227,6 | 251,7 | 154,6 | 263,1 | 224,0 | 467,3 | 104,1 | 198,0 |
| Procentas nuo metinio biudžeto | 1,4 | 0,6 | 0,6 | 0,4 | 0,7 | 0,6 | 1,2 | 0,3 | 0,5 |
| Deklaruotos EŽŪOGF išlaidos, išskyrus Italiją | 30 000 | 31 285 | 34 631 | 35 559 | 34 708 | 35 709 | 35 874 | 36 124 | 37 022 |
| Pažeidimai, apie kuriuos pranešta, išskyrus Italiją | 136,6 | 139,5 | 86,6 | 124,1 | 100,4 | 163,9 | 166,6 | 65,3 | 134,1 |
| Metinio biudžeto procentas, išskyrus Italiją | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,5 | 0,5 | 0,2 | 0,4 |
| Šaltinis: 2002 m. Europos Audito Rūmų metinės ataskaitos 4.6 lentelė ir OLAF IPR duomenų bazė 2002 m. gruodžio 31 d. (kuri nesutampa su skaičiais, pateiktais 2002 m. Komisijos metinėje ataskaitoje apie kovą su sukčiavimu). |

(milijonais eurų)

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Išlaidos, deklaruotos EŽŪOGF Garantijų skyriui

33 593

35 654

39 062

40 884

38 857

40 726

40 411

41 594

42 711

Pažeidimai, apie kuriuos pranešta

461,2

227,6

251,7

154,6

263,1

224,0

467,3

104,1

198,0

Procentas nuo metinio biudžeto

1,4

0,6

0,6

0,4

0,7

0,6

1,2

0,3

0,5

Deklaruotos EŽŪOGF išlaidos, išskyrus Italiją

30 000

31 285

34 631

35 559

34 708

35 709

35 874

36 124

37 022

Pažeidimai, apie kuriuos pranešta, išskyrus Italiją

136,6

139,5

86,6

124,1

100,4

163,9

166,6

65,3

134,1

Metinio biudžeto procentas, išskyrus Italiją

0,5

0,4

0,3

0,3

0,3

0,5

0,5

0,2

0,4

Šaltinis: 2002 m. Europos Audito Rūmų metinės ataskaitos 4.6 lentelė ir OLAF IPR duomenų bazė 2002 m. gruodžio 31 d. (kuri nesutampa su skaičiais, pateiktais 2002 m. Komisijos metinėje ataskaitoje apie kovą su sukčiavimu).

Pranešimas apie pažeidimus: kas ką daro?

| 16. | Reikalaujama, kad valstybės narės kas ketvirtį Komisijai praneštų (5) apie visas neteisėtai išmokėtas išmokas, viršijančias 4 000 eurų, kurios „buvo preliminariai nustatytos administracine arba teismine tvarka (6)“. Pranešime turėtų būti pateikta kiekybinė ir kokybinė informacija apie sukčiavimo atvejį, t. y. suma, biudžeto eilutė, sukčiavimo rūšis ir aptikimo būdas ir t. t. Visa ši informacija įrašoma į IPR. |
| --- | --- |

16.

Reikalaujama, kad valstybės narės kas ketvirtį Komisijai praneštų (5) apie visas neteisėtai išmokėtas išmokas, viršijančias 4 000 eurų, kurios „buvo preliminariai nustatytos administracine arba teismine tvarka (6)“. Pranešime turėtų būti pateikta kiekybinė ir kokybinė informacija apie sukčiavimo atvejį, t. y. suma, biudžeto eilutė, sukčiavimo rūšis ir aptikimo būdas ir t. t. Visa ši informacija įrašoma į IPR.

| 17. | Teisės aktuose ir darbo dokumentuose Komisija vartoja pirminio administracinio ir teisminio faktų nagrinėjimo sąvoką. Tačiau valstybės narės šį reikalavimą aiškina skirtingai. |
| --- | --- |

17.

Teisės aktuose ir darbo dokumentuose Komisija vartoja pirminio administracinio ir teisminio faktų nagrinėjimo sąvoką. Tačiau valstybės narės šį reikalavimą aiškina skirtingai.

| 18. | Valstybės narės taip pat privalo Komisijai kas ketvirtį pranešti apie priemones, kurių jos ėmėsi po pažeidimų pranešimo, įskaitant išieškotas sumas, priežastis, dėl kurių atsisakyta išieškojimo, ir t. t. (7). |
| --- | --- |

18.

Valstybės narės taip pat privalo Komisijai kas ketvirtį pranešti apie priemones, kurių jos ėmėsi po pažeidimų pranešimo, įskaitant išieškotas sumas, priežastis, dėl kurių atsisakyta išieškojimo, ir t. t. (7).

| 19. | Kai valstybė narė mano, kad visos sumos išieškoti negalima, ji privalo Komisijai pranešti, ar ji mano, kad neišieškotą sumą turėtų padengti ES ar valstybė narė (8), ir kodėl. |
| --- | --- |

19.

Kai valstybė narė mano, kad visos sumos išieškoti negalima, ji privalo Komisijai pranešti, ar ji mano, kad neišieškotą sumą turėtų padengti ES ar valstybė narė (8), ir kodėl.

| 20. | OLAF įrašo pranešimų duomenis į IPR. IPR duomenų bazę yra tvarkęs Komisijos Žemės ūkio generalinis direktoratas, Komisijos kovos su sukčiavimu padalinys (UCLAF), o nuo 1995 m. ją tvarko OLAF. |
| --- | --- |

20.

OLAF įrašo pranešimų duomenis į IPR. IPR duomenų bazę yra tvarkęs Komisijos Žemės ūkio generalinis direktoratas, Komisijos kovos su sukčiavimu padalinys (UCLAF), o nuo 1995 m. ją tvarko OLAF.

Pranešimas apie pažeidimus: vėlavimas, neišsami ir nenuosekli informacija

| 21. | Reikalaujama, kad valstybės narės apie pažeidimus praneštų per du mėnesius nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos; tačiau 2002 m. pavėluotai pateikti pranešimai sudarė apytikriai 65 proc. (2 147 pranešimai) (9). |
| --- | --- |

21.

Reikalaujama, kad valstybės narės apie pažeidimus praneštų per du mėnesius nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos; tačiau 2002 m. pavėluotai pateikti pranešimai sudarė apytikriai 65 proc. (2 147 pranešimai) (9).

| 22. | Valstybės narės Komisijai apie pažeidimus paprastai pranešė praėjus daugiau kaip metams po jų aptikimo (10). Atskirų valstybių narių pranešimų sparta svyravo vidutiniškai nuo aštuonių mėnesių (Portugalija) iki 23 mėnesių (Liuksemburgas) (žr. 4 pav.). |
| --- | --- |

22.

Valstybės narės Komisijai apie pažeidimus paprastai pranešė praėjus daugiau kaip metams po jų aptikimo (10). Atskirų valstybių narių pranešimų sparta svyravo vidutiniškai nuo aštuonių mėnesių (Portugalija) iki 23 mėnesių (Liuksemburgas) (žr. 4 pav.).

Image

| 23. | 2002 m. Vokietija, Ispanija ir Prancūzija pranešė apie didžiausią atvejų skaičių, tuo tarpu Italija tais metais pranešė apie didžiausią pažeidimų sumą, siekiančią 80 milijonų eurų, antroji buvo Ispanija, pranešusi apie 59 milijonų vertės pažeidimus (žr. 5 pav.). |
| --- | --- |

23.

2002 m. Vokietija, Ispanija ir Prancūzija pranešė apie didžiausią atvejų skaičių, tuo tarpu Italija tais metais pranešė apie didžiausią pažeidimų sumą, siekiančią 80 milijonų eurų, antroji buvo Ispanija, pranešusi apie 59 milijonų vertės pažeidimus (žr. 5 pav.).

Image

| 24. | Italija praneša apie atvejus, remdamasi kontrolės arba tyrimų institucijos ataskaita dėl pažeidimų. Kai kuriais atvejais šios institucijos nėra patikrinusios, ar tariamai neteisėta išmoka buvo išmokėta. Dėl to IPR yra nurodytos per didelės išieškotinos sumos. |
| --- | --- |

24.

Italija praneša apie atvejus, remdamasi kontrolės arba tyrimų institucijos ataskaita dėl pažeidimų. Kai kuriais atvejais šios institucijos nėra patikrinusios, ar tariamai neteisėta išmoka buvo išmokėta. Dėl to IPR yra nurodytos per didelės išieškotinos sumos.

Italijos tyrimo agentūra pranešė, kad tam tikra įmonė neteisėtai gavo BŽŪP subsidijas pomidorų perdirbimui. Suma siekė 2,71 milijoną eurų. Prašymai buvo pateikti, bet išmokos niekuomet nebuvo išmokėtos. Taigi nėra jokios skolos.

| 25. | 91 IPR užregistruotu atveju valstybės narės nėra pateikusios informacijos apie sumas. 1979–1998 m. laikotarpiu buvo pranešta apie 37 tokius atvejus. Audito Rūmai į šį faktą atkreipė OLAF dėmesį 2002 m. rugpjūčio mėn. Po metų OLAF dar nebuvo paprašiusi valstybių narių informacijos apie šiuos atvejus. |
| --- | --- |

25.

91 IPR užregistruotu atveju valstybės narės nėra pateikusios informacijos apie sumas. 1979–1998 m. laikotarpiu buvo pranešta apie 37 tokius atvejus. Audito Rūmai į šį faktą atkreipė OLAF dėmesį 2002 m. rugpjūčio mėn. Po metų OLAF dar nebuvo paprašiusi valstybių narių informacijos apie šiuos atvejus.

| 26. | IPR numatyta, kad baudos ir delspinigiai turėtų būti įrašomi atskirai (11). Tačiau kai kurios valstybės narės baudas ir delspinigius įskaičiavo į pagrindinę skolos sumą (Ispanija, Airija). Informacija apie baudas ir delspinigius IPR buvo įregistruota mažiau kaip 4 proc. atvejų. Tik 5 proc. atvejų, praneštų ar patikslintų 2002 m., buvo pateikta informacija apie delspinigius. |
| --- | --- |

26.

IPR numatyta, kad baudos ir delspinigiai turėtų būti įrašomi atskirai (11). Tačiau kai kurios valstybės narės baudas ir delspinigius įskaičiavo į pagrindinę skolos sumą (Ispanija, Airija). Informacija apie baudas ir delspinigius IPR buvo įregistruota mažiau kaip 4 proc. atvejų. Tik 5 proc. atvejų, praneštų ar patikslintų 2002 m., buvo pateikta informacija apie delspinigius.

| 27. | Buvo taip pat kai kurių didelių pateiktos informacijos apibrėžimo ir apimties nenuoseklumų. Pavyzdžiui, 47 proc. 2002 m. praneštų atvejų nebuvo produktų aprašymo (12). 7 proc. atvejų nebuvo nurodyta pažeidimo rūšis, o 4 proc. atvejų nebuvo nurodytas pažeidimo aptikimo būdas. |
| --- | --- |

27.

Buvo taip pat kai kurių didelių pateiktos informacijos apibrėžimo ir apimties nenuoseklumų. Pavyzdžiui, 47 proc. 2002 m. praneštų atvejų nebuvo produktų aprašymo (12). 7 proc. atvejų nebuvo nurodyta pažeidimo rūšis, o 4 proc. atvejų nebuvo nurodytas pažeidimo aptikimo būdas.

Duomenų patikros: nepatenkinamos

| 28. | Kadangi nebuvo jokios sistemingos IPR išsamumo ir tikslumo tikrinimo procedūros vietoje pagal valstybių narių turimą informaciją apie pažeidimų atvejus, 2002 m. ir 2003 m. OLAF paprašė valstybes nares patikrinti, ar IPR pateikti duomenys yra tikslūs. Dauguma valstybių narių netikrino pažeidimų, praneštų iki 2002 m. |
| --- | --- |

28.

Kadangi nebuvo jokios sistemingos IPR išsamumo ir tikslumo tikrinimo procedūros vietoje pagal valstybių narių turimą informaciją apie pažeidimų atvejus, 2002 m. ir 2003 m. OLAF paprašė valstybes nares patikrinti, ar IPR pateikti duomenys yra tikslūs. Dauguma valstybių narių netikrino pažeidimų, praneštų iki 2002 m.

| 29. | Dauguma valstybių narių nurodė tam tikrus valstybių narių ir IPR duomenų neatitikimus. OLAF neatliko jokios šių neatitikimų, jų priežasčių, ištaisomųjų veiksmų ar IPR padarytų pakeitimų analizės. OLAF taip pat nesistengė patikrinti, ar valstybės narės pranešė apie visus atvejus, apie kuriuos jos turėjo pranešti, ir netikrino, ar yra atvejų, kai valstybės narės nederamai nutraukė bylas ar pažeidimo poveikį įvertino kaip neturintį jokios reikšmės. |
| --- | --- |

29.

Dauguma valstybių narių nurodė tam tikrus valstybių narių ir IPR duomenų neatitikimus. OLAF neatliko jokios šių neatitikimų, jų priežasčių, ištaisomųjų veiksmų ar IPR padarytų pakeitimų analizės. OLAF taip pat nesistengė patikrinti, ar valstybės narės pranešė apie visus atvejus, apie kuriuos jos turėjo pranešti, ir netikrino, ar yra atvejų, kai valstybės narės nederamai nutraukė bylas ar pažeidimo poveikį įvertino kaip neturintį jokios reikšmės.

Informacijos apie neteisėtas išmokas kokybė: informacija neišsami ir nenuosekli

| 30. | Dėl priežasčių, nurodytų 21–29, 31 ir 32 dalyse, IPR duomenų bazės (ir Komisijos 2002 m. ataskaitoje apie kovą su sukčiavimu paskelbtų skaičių, susijusių su BŽŪP pažeidimais ir skolomis) negalima laikyti patikimais, išsamiais ir tiksliais. |
| --- | --- |

30.

Dėl priežasčių, nurodytų 21–29, 31 ir 32 dalyse, IPR duomenų bazės (ir Komisijos 2002 m. ataskaitoje apie kovą su sukčiavimu paskelbtų skaičių, susijusių su BŽŪP pažeidimais ir skolomis) negalima laikyti patikimais, išsamiais ir tiksliais.

| 31. | Be valstybių narių pranešamų atvejų, OLAF pats inicijuoja kai kurių pažeidimų atvejų BŽŪP sektoriuje tyrimus (kaip ir kituose Bendrijos biudžeto skyriuose). OLAF turi Bylų valdymo sistemos (BVS) duomenų bazę, kurioje registruojama tokių bylų raida. BVS nerodo, ar atvejis yra užregistruotas IPR, ir ar atitinkamais atvejais neteisėtas išmokas dengia valstybės narės, taikant sąskaitų patvirtinimo procedūrą (žr. 34–37 punktus). Iš pasirinktos 26 atvejų, užregistruotų BVS, imties tik 13 atvejų buvo galima patenkinamai susieti arba su įrašu BVS, arba su byla, nutraukta, nes nebuvo nustatyta pažeidimo. |
| --- | --- |

31.

Be valstybių narių pranešamų atvejų, OLAF pats inicijuoja kai kurių pažeidimų atvejų BŽŪP sektoriuje tyrimus (kaip ir kituose Bendrijos biudžeto skyriuose). OLAF turi Bylų valdymo sistemos (BVS) duomenų bazę, kurioje registruojama tokių bylų raida. BVS nerodo, ar atvejis yra užregistruotas IPR, ir ar atitinkamais atvejais neteisėtas išmokas dengia valstybės narės, taikant sąskaitų patvirtinimo procedūrą (žr. 34–37 punktus). Iš pasirinktos 26 atvejų, užregistruotų BVS, imties tik 13 atvejų buvo galima patenkinamai susieti arba su įrašu BVS, arba su byla, nutraukta, nes nebuvo nustatyta pažeidimo.

| 32. | Bendra praneštų BŽŪP pažeidimų suma Komisijos 2002 m. ataskaitoje dėl kovos su sukčiavimu yra labai padidinta. Padidinimo priežastys yra šios:






  a) | pažeidimų, nustatytų prieš išmokant išmokas, 844 milijonų eurų suma buvo pranešta Italijos liromis, tačiau ta pati suma užregistruota eurais; |
| --- | --- | --- |

32.

Bendra praneštų BŽŪP pažeidimų suma Komisijos 2002 m. ataskaitoje dėl kovos su sukčiavimu yra labai padidinta. Padidinimo priežastys yra šios:

a)

pažeidimų, nustatytų prieš išmokant išmokas, 844 milijonų eurų suma buvo pranešta Italijos liromis, tačiau ta pati suma užregistruota eurais;

| b) | ne mažiau kaip 50 milijonų eurų suma Išorės pranešimų registre užregistruota du kartus – kaip suma, nustatyta prieš išmokant išmokas, ir suma, jas išmokėjus; |
| --- | --- |

b)

ne mažiau kaip 50 milijonų eurų suma Išorės pranešimų registre užregistruota du kartus – kaip suma, nustatyta prieš išmokant išmokas, ir suma, jas išmokėjus;

| c) | ne mažiau kaip 19 milijonų eurų suma yra pranešta nacionaline valiuta ir užregistruota neperskaičiuota į eurus. |
| --- | --- |

c)

ne mažiau kaip 19 milijonų eurų suma yra pranešta nacionaline valiuta ir užregistruota neperskaičiuota į eurus.

Išieškojimas ir nurašymas: valstybių narių ir Komisijos atsakomybė

| 33. | Valstybės narės privalo:






  a) | įsitikinti, ar BŽŪP operacijos atliktos ir įformintos teisingai; |
| --- | --- | --- |

33.

Valstybės narės privalo:

a)

įsitikinti, ar BŽŪP operacijos atliktos ir įformintos teisingai;

| b) | užkirsti kelią pažeidimams ir juos aptikti; |
| --- | --- |

b)

užkirsti kelią pažeidimams ir juos aptikti;

| c) | išieškoti prarastas sumas dėl pažeidimų ar aplaidumo ir tokiu atveju jos gali pasilikti 20 proc. išieškotų sumų (13); |
| --- | --- |

c)

išieškoti prarastas sumas dėl pažeidimų ar aplaidumo ir tokiu atveju jos gali pasilikti 20 proc. išieškotų sumų (13);

| d) | pranešti Komisijai apie neišieškotas sumas ir |
| --- | --- |

d)

pranešti Komisijai apie neišieškotas sumas ir

| e) | sumas, kurių nebesitikima išieškoti. |
| --- | --- |

e)

sumas, kurių nebesitikima išieškoti.

| 34. | Komisija sprendžia, kurias nebeišieškotinas sumas padengs Bendrija, o kurias atitinkama valstybė narė (tuo pagrindu, kad prarastų sumų negalima išieškoti dėl tos valstybės narės aplaidumo ar pažeidimų (14)). |
| --- | --- |

34.

Komisija sprendžia, kurias nebeišieškotinas sumas padengs Bendrija, o kurias atitinkama valstybė narė (tuo pagrindu, kad prarastų sumų negalima išieškoti dėl tos valstybės narės aplaidumo ar pažeidimų (14)).

| 35. | Kai Komisija nusprendžia, kad neišieškojimo nuostolius turėtų padengti atitinkama valstybė narė, sprendimas priimamas kaip „sąskaitų patvirtinimo“ procedūros dalis. Tai yra procedūra, kurios metu Komisija sprendžia, ar mokėjimo agentūros valdo išlaidas pagal EB teisę ir ar tos išlaidos turėtų būti galutinai apmokėtos iš ES biudžeto. Jei sumas turi padengti valstybės narės, Komisija jas išskaito iš mėnesinių BŽŪP finansavimo išmokų, kurias ji išmoka atitinkamai mokėjimo agentūrai. |
| --- | --- |

35.

Kai Komisija nusprendžia, kad neišieškojimo nuostolius turėtų padengti atitinkama valstybė narė, sprendimas priimamas kaip „sąskaitų patvirtinimo“ procedūros dalis. Tai yra procedūra, kurios metu Komisija sprendžia, ar mokėjimo agentūros valdo išlaidas pagal EB teisę ir ar tos išlaidos turėtų būti galutinai apmokėtos iš ES biudžeto. Jei sumas turi padengti valstybės narės, Komisija jas išskaito iš mėnesinių BŽŪP finansavimo išmokų, kurias ji išmoka atitinkamai mokėjimo agentūrai.

| 36. | OLAF (buvęs UCLAF) rekomenduoja, ar sumos turėtų būti nurašytos iš biudžeto (t. y. padengtos Bendrijos mokesčių mokėtojų lėšų) ar aplaidumo atvejais jas turėtų padengti valstybės narės. Už Komisijos sprendimą atsako Žemės ūkio generalinis direktoratas. |
| --- | --- |

36.

OLAF (buvęs UCLAF) rekomenduoja, ar sumos turėtų būti nurašytos iš biudžeto (t. y. padengtos Bendrijos mokesčių mokėtojų lėšų) ar aplaidumo atvejais jas turėtų padengti valstybės narės. Už Komisijos sprendimą atsako Žemės ūkio generalinis direktoratas.

| 37. | Bendrijos teisė Komisijai palieka spręsti, ar konkrečiu atveju negalėjimą išieškoti reikėtų priskirti valstybės narės aplaidumui ir ar tokius nuostolius turėtų padengti tos valstybės mokesčių mokėtojai. Tačiau yra atitinkama Europos Teisingumo Teismo praktika. 1989 m. Europos Teisingumo Teismas nutarė (15), kad tai, kad Italijos valdžios institucijos laukė nuo ketverių iki dešimties metų, prieš pradėdamos neteisingai išmokėtų sumų išieškojimo procesą, rodo, kad jos veikė netinkamai (16). |
| --- | --- |

37.

Bendrijos teisė Komisijai palieka spręsti, ar konkrečiu atveju negalėjimą išieškoti reikėtų priskirti valstybės narės aplaidumui ir ar tokius nuostolius turėtų padengti tos valstybės mokesčių mokėtojai. Tačiau yra atitinkama Europos Teisingumo Teismo praktika. 1989 m. Europos Teisingumo Teismas nutarė (15), kad tai, kad Italijos valdžios institucijos laukė nuo ketverių iki dešimties metų, prieš pradėdamos neteisingai išmokėtų sumų išieškojimo procesą, rodo, kad jos veikė netinkamai (16).

| 38. | Gerai veikiančioje sistemoje:






  a) | valstybės narės imasi visų būtinų veiksmų neteisėtai išmokėtoms sumoms išieškoti; |
| --- | --- | --- |

38.

Gerai veikiančioje sistemoje:

a)

valstybės narės imasi visų būtinų veiksmų neteisėtai išmokėtoms sumoms išieškoti;

| b) | Komisija skatina valstybes nares veikti veiksmingai; |
| --- | --- |

b)

Komisija skatina valstybes nares veikti veiksmingai;

| c) | Komisija atitinkamai sprendžia, ar neteisėtai išmokėtos sumos turėtų būti apmokėtos iš Bendrijos biudžeto, ar jas turėtų apmokėti atitinkama valstybė narė; |
| --- | --- |

c)

Komisija atitinkamai sprendžia, ar neteisėtai išmokėtos sumos turėtų būti apmokėtos iš Bendrijos biudžeto, ar jas turėtų apmokėti atitinkama valstybė narė;

| d) | Komisija remiasi informacija apie pažeidimų skaičių BŽŪP valdymo kontrolės procedūroms tobulinti. |
| --- | --- |

d)

Komisija remiasi informacija apie pažeidimų skaičių BŽŪP valdymo kontrolės procedūroms tobulinti.

| 39. | Visais nurodytais aspektais taikomos priemonės buvo nepatenkinamos. |
| --- | --- |

39.

Visais nurodytais aspektais taikomos priemonės buvo nepatenkinamos.

Menki išieškojimo rodikliai

| 40. | 2 lentelėje parodyta, kad 2002 m. pabaigoje išieškojimo rodiklis buvo tik 17 proc. |
| --- | --- |

40.

2 lentelėje parodyta, kad 2002 m. pabaigoje išieškojimo rodiklis buvo tik 17 proc.

| 41. | Pagrindinės žemų išieškojimo rodiklių priežastys yra šios:






  a) | kai kurių valstybių narių administracinės ir teismo sistemos veikia lėtai. Tai sumažina tikimybę, kad galų gale neteisėtai išmokėtos sumos bus išieškotos, nes turtas dingsta, įmonės likviduojamos, atskiri paramos gavėjai dingsta arba miršta ir t. t.;
  Dėl neteisėtų prašymų skirti paramą koncentruoto vyno gamybai buvo išmokėta 8,3 milijono eurų.Apie pažeidimą 1990 m. buvo pranešta Graikijos mokėjimo agentūrai.Graikijos Žemės ūkio ministerija šį atvejį priskyrė pažeidimams tik 1996 m. gruodžio mėnesį.Byla, kuri buvo perduota Graikijos teismams, dar nenagrinėta, ir jokių pinigų neišieškota. |
| --- | --- | --- |

41.

Pagrindinės žemų išieškojimo rodiklių priežastys yra šios:

a)

kai kurių valstybių narių administracinės ir teismo sistemos veikia lėtai. Tai sumažina tikimybę, kad galų gale neteisėtai išmokėtos sumos bus išieškotos, nes turtas dingsta, įmonės likviduojamos, atskiri paramos gavėjai dingsta arba miršta ir t. t.;

| b) | išieškojimas dar labiau vėluoja, kai išieškojimo procedūros sustabdomos iki susijusios bylos dėl sukčiavimo baigties (pavyzdžiui, Italijoje). Sukčiavimo bylose, prieš pripažįstant atsakovą kaltu, būtina įrodyti tyčią, tačiau tai nebūtina neteisėtos išmokos de facto išieškojimui; |
| --- | --- |

b)

išieškojimas dar labiau vėluoja, kai išieškojimo procedūros sustabdomos iki susijusios bylos dėl sukčiavimo baigties (pavyzdžiui, Italijoje). Sukčiavimo bylose, prieš pripažįstant atsakovą kaltu, būtina įrodyti tyčią, tačiau tai nebūtina neteisėtos išmokos de facto išieškojimui;

| c) | kai kurios valstybės narės BŽŪP skoloms nesuteikia prioriteto statuso (nėra ES teisės aktų, reikalaujančių, kad jos taip darytų);
  1992 m. pradžioje jungtinis UCLAF ir Vokietijos tyrimas įrodė, kad lieso pieno milteliai iš intervencinių atsargų, eksportuoti taikant grąžinamąsias išmokas, nebuvo pateikti į rinką už ES ribų. Vokietijos įmonei neteisėtai išmokėtų grąžinamųjų eksporto išmokų suma sudarė to 24,9 milijono eurų, o Belgijos įmonei 18,6 milijono eurų.Nors Komisijos prašymas buvo gautas 1993 m. vasario mėn., Vokietija vykdomuosius raštus sumoms išieškoti išleido tik 1995 m. rugpjūčio mėn.1996 m. rugpjūčio mėn. buvo pasiūlyta sumokėti 5,1 milijono eurų (nes Vokietijos įmonė turėjo tik tiek turto). 1997 m. balandžio mėn. Komisija pasiūlymą atmetė.Iki 1999 m. gruodžio mėn. turto buvo belikę tik 1,5 milijono eurų. Jokia subsidijų, kurių bendra suma siekė 43,5 milijono eurų, išieškota nebuvo. |
| --- | --- |

c)

kai kurios valstybės narės BŽŪP skoloms nesuteikia prioriteto statuso (nėra ES teisės aktų, reikalaujančių, kad jos taip darytų);

| d) | nepakankamai panaudojamos procedūros skoloms iš kitų mokėtinų BŽŪP išmokų išskaičiuoti. Tarpuskaitos procedūros tarp mokėjimo agentūrų (pavyzdžiui, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Portugalijoje) ar toje pačioje mokėjimo agentūroje (pavyzdžiui, Danijoje) nėra taikomos, nes tokios tarpuskaitos neleidžia taikyti nacionalinė teisė arba nėra tinkamų komunikavimo kanalų; |
| --- | --- |

d)

nepakankamai panaudojamos procedūros skoloms iš kitų mokėtinų BŽŪP išmokų išskaičiuoti. Tarpuskaitos procedūros tarp mokėjimo agentūrų (pavyzdžiui, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Portugalijoje) ar toje pačioje mokėjimo agentūroje (pavyzdžiui, Danijoje) nėra taikomos, nes tokios tarpuskaitos neleidžia taikyti nacionalinė teisė arba nėra tinkamų komunikavimo kanalų;

| e) | kai kurių valstybių narių teisės aktai nereikalauja pateikti ginčytiną sumą atitinkančio užstato prieš pateikiant apeliaciją (Audito Rūmai šią pastabą pateikė 2000 m. dėl alyvų aliejaus vartojimo paramos pažeidimų (17)); |
| --- | --- |

e)

kai kurių valstybių narių teisės aktai nereikalauja pateikti ginčytiną sumą atitinkančio užstato prieš pateikiant apeliaciją (Audito Rūmai šią pastabą pateikė 2000 m. dėl alyvų aliejaus vartojimo paramos pažeidimų (17));

| f) | Komisija iki šiol atsisakydavo priimti pasiūlymus tartis dėl dalinio sumos išieškojimo, kuriuos valstybės narės jai pateikė. Tokie pasiūlymai yra apskaičiuoti, remiantis skolininko turimu turtu, ir neapima visos skolos sumos. |
| --- | --- |

f)

Komisija iki šiol atsisakydavo priimti pasiūlymus tartis dėl dalinio sumos išieškojimo, kuriuos valstybės narės jai pateikė. Tokie pasiūlymai yra apskaičiuoti, remiantis skolininko turimu turtu, ir neapima visos skolos sumos.

Tačiau, net jei išieškojimo procedūros būtų spartesnės ir išieškojimo galimybės maksimaliai užtikrintos, kai kurias skolas vis dėlto tektų nurašyti dėl bankroto, mirties, oficialiai padarytų klaidų, teisingumo, ekonomiškumo ir t. t. priežasčių. Kiek būtų nurašyta dėl tokių priežasčių apskaičiuoti neįmanoma.

| 42. | Komisijos galios daryti įtaką tam, kaip valstybės narės atliktų savo pareigas pagal reglamentą, yra ribotos. Ji negali kištis į valstybių narių administracines ir teismo procedūras, kad jas pagreitintų. Antra vertus:






  a) | Komisija gali išieškoti iš valstybių narių senas skolas, remdamasi Europos Teisingumo Teismo nutartimi, minėta 37 dalyje; |
| --- | --- | --- |

42.

Komisijos galios daryti įtaką tam, kaip valstybės narės atliktų savo pareigas pagal reglamentą, yra ribotos. Ji negali kištis į valstybių narių administracines ir teismo procedūras, kad jas pagreitintų. Antra vertus:

a)

Komisija gali išieškoti iš valstybių narių senas skolas, remdamasi Europos Teisingumo Teismo nutartimi, minėta 37 dalyje;

| b) | Bendrijos teisėje numatyta paskata valstybėms narėms stengtis išieškoti netesingai išmokėtas sumas, nes jos gali pasilikti 20 proc. išieškotų sumų. Atsižvelgiant į tai, kad išieškojimas tesiekia 17 proc., negalima manyti, jog ši paskata pateisino tikslą. OLAF neturi patikimų duomenų apie pasiliktas sumas. |
| --- | --- |

b)

Bendrijos teisėje numatyta paskata valstybėms narėms stengtis išieškoti netesingai išmokėtas sumas, nes jos gali pasilikti 20 proc. išieškotų sumų. Atsižvelgiant į tai, kad išieškojimas tesiekia 17 proc., negalima manyti, jog ši paskata pateisino tikslą. OLAF neturi patikimų duomenų apie pasiliktas sumas.

Komisijos sprendimai dėl to, kas turėtų padengti neteisėtai išmokėtų ir neišieškotų išmokų nuostolius: nėra aiškių principų

| 43. | IPR duomenimis nuo 1971 m. iš ES biudžeto iš viso nurašyta 110 milijonų eurų, o valstybės narės padengė 142 milijonus eurų. Šios sumos palyginti su visa išieškotina suma yra mažos (10 proc.) iš dalies dėl to, kad valstybės narės mažai pateikė pasiūlymų nurašyti sumas kaip neišieškotinas, iš dalies dėl to, kad Komisija laiku nesiėmė veiksmų panaikinti senas skolas. |
| --- | --- |

43.

IPR duomenimis nuo 1971 m. iš ES biudžeto iš viso nurašyta 110 milijonų eurų, o valstybės narės padengė 142 milijonus eurų. Šios sumos palyginti su visa išieškotina suma yra mažos (10 proc.) iš dalies dėl to, kad valstybės narės mažai pateikė pasiūlymų nurašyti sumas kaip neišieškotinas, iš dalies dėl to, kad Komisija laiku nesiėmė veiksmų panaikinti senas skolas.

Gyvi skerdimui skirti galvijai, 1990 m. eksportuoti į Lenkiją, išmokėjus grąžinamąsias eksporto išmokas, buvo neteisingai deklaruoti kaip grynaveisliai galvijai, ir dėl to trimis atvejais buvo neteisėtai išmokėta 2,6 milijono eurų.Į šiuos atvejus nebuvo atsižvelgta, kai 1994 m. buvo taisomos ir tvirtinamos panašių atvejų sąskaitos, prieš imantis jų išieškojimo veiksmų.1999 m. Teisingumo Teismas patvirtino Komisijos finansinius ištaisymus. Tačiau nuo to laiko Komisija nepasidomėjo tais trimis atvejais, į kuriuos nebuvo atsižvelgta.

| 44. | Komisija neturėjo pakankamų kriterijų, pagal kuriuos būtų teikiamos rekomendacijos dėl nurašymo ar būtų nustatytas būtinų įrodymų pobūdis. Dokumentuose, kuriuose buvo pateikti rekomendacijas grindžiantys argumentai ir įrodymai, nebuvo jokios sistemingos analizės. |
| --- | --- |

44.

Komisija neturėjo pakankamų kriterijų, pagal kuriuos būtų teikiamos rekomendacijos dėl nurašymo ar būtų nustatytas būtinų įrodymų pobūdis. Dokumentuose, kuriuose buvo pateikti rekomendacijas grindžiantys argumentai ir įrodymai, nebuvo jokios sistemingos analizės.

| 45. | Buvo patikrinta 30 IPR užregistruotų atvejų, kuriais Komisija buvo nusprendusi, jog nuostolius turi padengti valstybės narės. Tie atvejai buvo parinkti laikotarpiu iki 1996 m., nes nuo tų metų nėra buvusio sprendimo dėl sąskaitų patvirtinimo, išskyrus minėtam patikrinimui atliktus sąskaitų patvirtinimus. Iš 30 tirtų atvejų, tik trimis atvejais buvo rasti patenkinami įrodymai, kad sumos faktiškai buvo išieškotos iš valstybių narių (18). |
| --- | --- |

45.

Buvo patikrinta 30 IPR užregistruotų atvejų, kuriais Komisija buvo nusprendusi, jog nuostolius turi padengti valstybės narės. Tie atvejai buvo parinkti laikotarpiu iki 1996 m., nes nuo tų metų nėra buvusio sprendimo dėl sąskaitų patvirtinimo, išskyrus minėtam patikrinimui atliktus sąskaitų patvirtinimus. Iš 30 tirtų atvejų, tik trimis atvejais buvo rasti patenkinami įrodymai, kad sumos faktiškai buvo išieškotos iš valstybių narių (18).

| 46. | Buvo taip pat ištirta 30 atvejų, kuriais nuostoliai turėjo būti apmokėti iš biudžeto. Aštuoniais atvejais jokių dokumentų nebuvo galima rasti, 15 atvejų įrodymai, kad sumų negalima išieškoti, buvo nepakankami (19). Tik nedaugeliu tirtų atvejų priimtam sprendimui buvo rasti pagrįsti argumentai (20). |
| --- | --- |

46.

Buvo taip pat ištirta 30 atvejų, kuriais nuostoliai turėjo būti apmokėti iš biudžeto. Aštuoniais atvejais jokių dokumentų nebuvo galima rasti, 15 atvejų įrodymai, kad sumų negalima išieškoti, buvo nepakankami (19). Tik nedaugeliu tirtų atvejų priimtam sprendimui buvo rasti pagrįsti argumentai (20).

| 47. | Vienu tam tikru atžvilgiu valstybių narių veiksmai dėl nurašymo siejami su sąskaitų patvirtinimu. Taikant sąskaitų patvirtinimo procedūrą, išlaidų nepripažinimas paprastai vyksta „ištaisymo vienodu procentu“ forma: Komisija nusprendžia, kad valstybė narė netinkamai valdo tam tikras išlaidas ir kaip baudą už blogą valdymą ir paskatą pasitaisyti uždraudžia iš ES finansavimo apmokėti tam tikrą išlaidų procentą (t. y. faktiškai tą išlaidų dalį turi apmokėti valstybė narė). |
| --- | --- |

47.

Vienu tam tikru atžvilgiu valstybių narių veiksmai dėl nurašymo siejami su sąskaitų patvirtinimu. Taikant sąskaitų patvirtinimo procedūrą, išlaidų nepripažinimas paprastai vyksta „ištaisymo vienodu procentu“ forma: Komisija nusprendžia, kad valstybė narė netinkamai valdo tam tikras išlaidas ir kaip baudą už blogą valdymą ir paskatą pasitaisyti uždraudžia iš ES finansavimo apmokėti tam tikrą išlaidų procentą (t. y. faktiškai tą išlaidų dalį turi apmokėti valstybė narė).

| 48. | Kai kurios valstybės narės pasinaudojo tokių ištaisymų vienodu procentu proga skoloms, susidariusioms dėl pažeidimų toje pačioje išlaidų srityje, nurašyti iki ištaisymo vertės vietoj to, kad siūlytų nurašymus 33–37 dalyse aptartomis sąlygomis. Komisija mano, kad ši praktika neatitinka teisės nuostatų dėl sąskaitų patvirtinimo. Nei OLAF, nei Žemės ūkio generalinis direktoratas neturi tokių nurašymų įrašų, ir nėra jų sutikrinę su sumomis, susijusiomis su taisymais tvirtinant sąskaitas. Todėl visa tokiu būdu nurašyta suma nežinoma. |
| --- | --- |

48.

Kai kurios valstybės narės pasinaudojo tokių ištaisymų vienodu procentu proga skoloms, susidariusioms dėl pažeidimų toje pačioje išlaidų srityje, nurašyti iki ištaisymo vertės vietoj to, kad siūlytų nurašymus 33–37 dalyse aptartomis sąlygomis. Komisija mano, kad ši praktika neatitinka teisės nuostatų dėl sąskaitų patvirtinimo. Nei OLAF, nei Žemės ūkio generalinis direktoratas neturi tokių nurašymų įrašų, ir nėra jų sutikrinę su sumomis, susijusiomis su taisymais tvirtinant sąskaitas. Todėl visa tokiu būdu nurašyta suma nežinoma.

| 49. | 1999 m. kovo mėn. OLAF inicijavo specialų išieškotinų sumų, susidariusių iki 1996 m., tyrimą. Senais atvejais buvo laikomi atvejai, kai dėl administracinių priežasčių buvo vėluojama daugiau kaip ketverius metus ir (arba) dėl teisminių priežasčių – daugiau kaip aštuonerius metus (21). Visi tokie atvejai, kai išieškotinos sumos siekė daugiau kaip 50 000 eurų, buvo išnagrinėti labai išsamiai. Atvejai, kai suma buvo mažesnė kaip 50 000 eurų, buvo tikrinami ne taip griežtai. |
| --- | --- |

49.

1999 m. kovo mėn. OLAF inicijavo specialų išieškotinų sumų, susidariusių iki 1996 m., tyrimą. Senais atvejais buvo laikomi atvejai, kai dėl administracinių priežasčių buvo vėluojama daugiau kaip ketverius metus ir (arba) dėl teisminių priežasčių – daugiau kaip aštuonerius metus (21). Visi tokie atvejai, kai išieškotinos sumos siekė daugiau kaip 50 000 eurų, buvo išnagrinėti labai išsamiai. Atvejai, kai suma buvo mažesnė kaip 50 000 eurų, buvo tikrinami ne taip griežtai.

| 50. | Komisijos sprendimas (22) dėl šių atvejų buvo paskelbtas 2003 m. birželio 28 d. Komisija nusprendė, kad 69,4 milijono eurų turi būti apmokėta iš biudžeto, o 5,3 milijono eurų turi apmokėti valstybės narės. Apie Italijos atvejus, kurie iki 1995 m. sudaro 66 proc. (750 milijonų eurų) išieškotinos sumos, rekomendacijose ir sprendime visai nekalbama. Kodėl – nenurodoma. Taip pat nebuvo svarstomi 95 iki 1995 m. įvykę atvejai, kurių bendra vertė siekia 118,8 milijono eurų. |
| --- | --- |

50.

Komisijos sprendimas (22) dėl šių atvejų buvo paskelbtas 2003 m. birželio 28 d. Komisija nusprendė, kad 69,4 milijono eurų turi būti apmokėta iš biudžeto, o 5,3 milijono eurų turi apmokėti valstybės narės. Apie Italijos atvejus, kurie iki 1995 m. sudaro 66 proc. (750 milijonų eurų) išieškotinos sumos, rekomendacijose ir sprendime visai nekalbama. Kodėl – nenurodoma. Taip pat nebuvo svarstomi 95 iki 1995 m. įvykę atvejai, kurių bendra vertė siekia 118,8 milijono eurų.

| 51. | Kaip ir rekomendacijose, priimtose pagal įprastą procedūrą, priežasčių sistemingos analizės, kodėl buvo priimtos būtent tokios rekomendacijos, dokumentuose nėra. Šiuo metu Komisija yra sudariusi specialios paskirties darbo grupę, iki 1999 m. įvykusiems atvejams, kai suma yra didesnė nei 500 000 eurų, tirti. |
| --- | --- |

51.

Kaip ir rekomendacijose, priimtose pagal įprastą procedūrą, priežasčių sistemingos analizės, kodėl buvo priimtos būtent tokios rekomendacijos, dokumentuose nėra. Šiuo metu Komisija yra sudariusi specialios paskirties darbo grupę, iki 1999 m. įvykusiems atvejams, kai suma yra didesnė nei 500 000 eurų, tirti.

Atsakomybės pasiskirstymas Komisijoje

| 52. | Kaip pirmiau paaiškinta, OLAF tvarko IPR duomenų bazę. Žemės ūkio generalinis direktoratas yra atsakingas už sąskaitų patvirtinimo sprendimus. Yra atvejų, kai dėl tokio atsakomybės pasiskirstymo atsiranda komunikavimo problemų:






  a) | Žemės ūkio generaliniame direktorate nebuvo numatyta sistemingai OLAF perduoti visų sąskaitų patvirtinimo sprendimų, pagal kuriuos valstybės narės privalo padengti finansinių pažeidimų padarinius, kopijas. Dėl to OLAF duomenų bazėje nebuvo sistemingų įrodymų, kad sumos, kurias pagal įrašus turėjo padengti valstybės narės, iš tikrųjų buvo išieškotos pagal sąskaitų patvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- | --- |

52.

Kaip pirmiau paaiškinta, OLAF tvarko IPR duomenų bazę. Žemės ūkio generalinis direktoratas yra atsakingas už sąskaitų patvirtinimo sprendimus. Yra atvejų, kai dėl tokio atsakomybės pasiskirstymo atsiranda komunikavimo problemų:

a)

Žemės ūkio generaliniame direktorate nebuvo numatyta sistemingai OLAF perduoti visų sąskaitų patvirtinimo sprendimų, pagal kuriuos valstybės narės privalo padengti finansinių pažeidimų padarinius, kopijas. Dėl to OLAF duomenų bazėje nebuvo sistemingų įrodymų, kad sumos, kurias pagal įrašus turėjo padengti valstybės narės, iš tikrųjų buvo išieškotos pagal sąskaitų patvirtinimo procedūrą;

| b) | 1995 m. sprendimas (23) sumas nurašyti iš biudžeto neatsispindėjo IPR duomenų bazėje. Dėl to šie atvejai buvo dar kartą svarstyti 2003 m., ir kai kurie priimti sprendimai prieštaravo 1995 m. priimtiems sprendimams; |
| --- | --- |

b)

1995 m. sprendimas (23) sumas nurašyti iš biudžeto neatsispindėjo IPR duomenų bazėje. Dėl to šie atvejai buvo dar kartą svarstyti 2003 m., ir kai kurie priimti sprendimai prieštaravo 1995 m. priimtiems sprendimams;

| c) | kai kurios valstybės narės nurašė sumas OLAF rekomendacijų pagrindu, nelaukdamos Komisijos sprendimo. |
| --- | --- |

c)

kai kurios valstybės narės nurašė sumas OLAF rekomendacijų pagrindu, nelaukdamos Komisijos sprendimo.

1993 m. pagal sąskaitų patvirtinimo sistemą Komisija pasiūlė reikalauti, kad Vokietija sumokėtų 8,2 milijono eurų, nes, jos nuomone, 21 atveju Vokietija aplaidžiai vykdė išieškojimo veiksmus. Tačiau šie finansiniai ištaisymai nebuvo įgyvendinti dėl nepakankamų dvišalių konsultacijų.Visi atvejai, išskyrus du, buvo persvarstyti, ir 1995 m. buvo priimtas sprendimas nuostolius padengti iš EŽŪOGF.Komisija dokumentuose nenurodė priežasčių, dėl kurių ji pakeitė savo ankstesnįjį pasiūlymą.

| 53. | Dabartine sistema išskaidoma pradinė ir veiksminga atsakomybė už šią procedūrą, ir tokiu būdu sumažinama atskaitomybė. Rekomenduoti nurašyti sumas nėra tokia funkcija, kuri tiktų institucijai, tiriančiai sukčiavimus ir koordinuojančiai tokius tyrimus. |
| --- | --- |

53.

Dabartine sistema išskaidoma pradinė ir veiksminga atsakomybė už šią procedūrą, ir tokiu būdu sumažinama atskaitomybė. Rekomenduoti nurašyti sumas nėra tokia funkcija, kuri tiktų institucijai, tiriančiai sukčiavimus ir koordinuojančiai tokius tyrimus.

Komisija retai naudojasi sukaupta informacija apie neteisėtas išmokas

| 54. | Pranešimais OLAF, kad informacija būtų įrašyta į IPR, buvo ketinama, be viso kito, sustiprinti kovą su sukčiavimu ir pažeidimais. |
| --- | --- |

54.

Pranešimais OLAF, kad informacija būtų įrašyta į IPR, buvo ketinama, be viso kito, sustiprinti kovą su sukčiavimu ir pažeidimais.

| 55. | Todėl Taryba (24) paprašė Komisijos parengti tyrimų politiką, kuri būtų paremta strategine ir operatyvine valstybių narių pranešamos informacijos apie sukčiavimus, pažeidimus ir išieškojimus analize. Parlamentas (25) griežtai kritikavo tai, kad skola, atsirandanti dėl pažeidimų ir sukčiavimo, išaugo iki nepriimtino lygio ir kad išieškojimo procedūros neveikia. Jis paragino Komisiją pateikti išsamią šios problemos priežasčių analizę ir pasiūlymus, kaip ištaisyti padėtį. Komisija (26) 2002 m. gruodžio mėn. pateikė komunikatą dėl Bendrijai priklausančių sumų išieškojimo tobulinimo. Parlamentas išreiškė abejones, ar galima patobulinti išieškojimo procedūras, neišsiaiškinus OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato atsakomybės pasiskirstymo. |
| --- | --- |

55.

Todėl Taryba (24) paprašė Komisijos parengti tyrimų politiką, kuri būtų paremta strategine ir operatyvine valstybių narių pranešamos informacijos apie sukčiavimus, pažeidimus ir išieškojimus analize. Parlamentas (25) griežtai kritikavo tai, kad skola, atsirandanti dėl pažeidimų ir sukčiavimo, išaugo iki nepriimtino lygio ir kad išieškojimo procedūros neveikia. Jis paragino Komisiją pateikti išsamią šios problemos priežasčių analizę ir pasiūlymus, kaip ištaisyti padėtį. Komisija (26) 2002 m. gruodžio mėn. pateikė komunikatą dėl Bendrijai priklausančių sumų išieškojimo tobulinimo. Parlamentas išreiškė abejones, ar galima patobulinti išieškojimo procedūras, neišsiaiškinus OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato atsakomybės pasiskirstymo.

| 56. | Komisija 2002 m. metinėje ataskaitoje dėl kovos su sukčiavimu atkreipė dėmesį į prastą valstybių narių teikiamos informacijos kokybę. Ji nurodo, pavyzdžiui, kad 47 proc. praneštų atvejų nebuvo nurodyta, apie kokius produktus kalbama; tai nepadeda atlikti rizikos analizės ir priimti atitinkamų išvadų. Siekdama pagerinti pranešimų kokybę ir užtikrinti, kad jie būtų pateikti laiku, Komisija ketina pradėti reikalauti, kad valstybės narės duomenis į IPR įvestų tiesiogiai, ir tuo tikslu rengia mokymo kursų programą bei naudojimosi IPR vadovą. |
| --- | --- |

56.

Komisija 2002 m. metinėje ataskaitoje dėl kovos su sukčiavimu atkreipė dėmesį į prastą valstybių narių teikiamos informacijos kokybę. Ji nurodo, pavyzdžiui, kad 47 proc. praneštų atvejų nebuvo nurodyta, apie kokius produktus kalbama; tai nepadeda atlikti rizikos analizės ir priimti atitinkamų išvadų. Siekdama pagerinti pranešimų kokybę ir užtikrinti, kad jie būtų pateikti laiku, Komisija ketina pradėti reikalauti, kad valstybės narės duomenis į IPR įvestų tiesiogiai, ir tuo tikslu rengia mokymo kursų programą bei naudojimosi IPR vadovą.

| 57. | Tačiau yra ir kitų IPR informacijos dizaino trūkumų, kuriuos reikia spręsti. Yra per daug sukčiavimo ir pažeidimų pobūdžio aprašymų, iš viso 79; kai kurie iš jų dviprasmiški (žr. 4 lentelę); biudžeto eilutės įrašytos nenuosekliu formatu ir yra 46 aptikimo būdų kodai, kurie taip pat kartais yra dviprasmiški (žr. 5 lentelę). Parengus racionalesnius ir paprastesnius aprašymus, būtų lengviau juos prasmingai interpretuoti. |
| --- | --- |

57.

Tačiau yra ir kitų IPR informacijos dizaino trūkumų, kuriuos reikia spręsti. Yra per daug sukčiavimo ir pažeidimų pobūdžio aprašymų, iš viso 79; kai kurie iš jų dviprasmiški (žr. 4 lentelę); biudžeto eilutės įrašytos nenuosekliu formatu ir yra 46 aptikimo būdų kodai, kurie taip pat kartais yra dviprasmiški (žr. 5 lentelę). Parengus racionalesnius ir paprastesnius aprašymus, būtų lengviau juos prasmingai interpretuoti.

4 lentelė

Pažeidimų rūšys

| Pažeidimų rūšys | Pažeidimų, apie kuriuos pranešta, vertė
  (milijonais eurų) | Procentas nuo visos
  praneštos vertės | Bendras procentas |
| --- | --- | --- | --- |
| Fiktyvus panaudojimas ar apdorojimas | 984 | 23 | 23 |
| Suklastoti ar padirbti verslo dokumentai | 379 | 9 | 32 |
| Netikslūs kiekiai | 270 | 6 | 38 |
| Suklastoti ar padirbti paramos prašymai | 208 | 5 | 43 |
| Fiktyvus judėjimas | 201 | 5 | 48 |
| Kokybės ar turinio įvairavimas | 169 | 4 | 52 |
| Kiti dokumentų su pažeidimais atvejai | 148 | 3 | 55 |
| Kiti pažeidimai | 120 | 3 | 58 |
| Neteisėta prekyba išimtais iš rinkos produktais ar produktais iš atsargų | 97 | 2 | 60 |
| Suklastoti muitinės dokumentai | 91 | 2 | 62 |
| Paskirties vietos pakeitimas | 91 | 2 | 64 |
| Nepristatymas į galutinę paskirties vietą | 74 | 2 | 66 |
| Kitų sąlygų nesilaikymas | 71 | 2 | 68 |
| Padėtis 2002 m. gruodžio 31 d.

  Šaltinis: pažeidimų, apie kuriuos pranešama pagal Reglamentą 595/91, OLAF duomenų bazė. |

Pažeidimų rūšys

Pažeidimų, apie kuriuos pranešta, vertė

(milijonais eurų)

Procentas nuo visos

praneštos vertės

Bendras procentas

Fiktyvus panaudojimas ar apdorojimas

984

23

23

Suklastoti ar padirbti verslo dokumentai

379

9

32

Netikslūs kiekiai

270

6

38

Suklastoti ar padirbti paramos prašymai

208

5

43

Fiktyvus judėjimas

201

5

48

Kokybės ar turinio įvairavimas

169

4

52

Kiti dokumentų su pažeidimais atvejai

148

3

55

Kiti pažeidimai

120

3

58

Neteisėta prekyba išimtais iš rinkos produktais ar produktais iš atsargų

97

2

60

Suklastoti muitinės dokumentai

91

2

62

Paskirties vietos pakeitimas

91

2

64

Nepristatymas į galutinę paskirties vietą

74

2

66

Kitų sąlygų nesilaikymas

71

2

68

Padėtis 2002 m. gruodžio 31 d.

Šaltinis: pažeidimų, apie kuriuos pranešama pagal Reglamentą 595/91, OLAF duomenų bazė.

5 lentelė

Aptikimo metodai

| Aptikimo metodas | Pažeidimų, apie kuriuos pranešta, vertė
  (milijonais eurų) | Procentas nuo visos
  praneštos vertės | Bendras procentas |
| --- | --- | --- | --- |
| Dokumentų patikrinimas | 1 137 | 27 | 27 |
| Teismo užklausa | 950 | 22 | 49 |
| Nacionalinė mokesčių kontrolė | 253 | 6 | 55 |
| Įprasta kontrolė | 237 | 6 | 60 |
| Apskaitos kontrolė | 180 | 4 | 64 |
| ES iniciatyva | 153 | 4 | 68 |
| Teismo užklausa | 126 | 3 | 71 |
| Tarnybų bendradarbiavimas | 123 | 3 | 74 |
| Ėminių laboratorinė analizė | 92 | 2 | 76 |
| Nacionalinių muitinių kontrolė | 90 | 2 | 78 |
| Patikrinimai paramos gavėjo patalpose | 85 | 2 | 80 |
| Kita | 81 | 2 | 82 |
| Padėtis 2002 m. gruodžio 31 d.

  Šaltinis: Pažeidimų, apie kuriuos pranešta pagal Reglamentą 595/91, OLAF IPR duomenų bazė. |

Aptikimo metodas

Pažeidimų, apie kuriuos pranešta, vertė

(milijonais eurų)

Procentas nuo visos

praneštos vertės

Bendras procentas

Dokumentų patikrinimas

1 137

27

27

Teismo užklausa

950

22

49

Nacionalinė mokesčių kontrolė

253

6

55

Įprasta kontrolė

237

6

60

Apskaitos kontrolė

180

4

64

ES iniciatyva

153

4

68

Teismo užklausa

126

3

71

Tarnybų bendradarbiavimas

123

3

74

Ėminių laboratorinė analizė

92

2

76

Nacionalinių muitinių kontrolė

90

2

78

Patikrinimai paramos gavėjo patalpose

85

2

80

Kita

81

2

82

Padėtis 2002 m. gruodžio 31 d.

Šaltinis: Pažeidimų, apie kuriuos pranešta pagal Reglamentą 595/91, OLAF IPR duomenų bazė.

| 58. | Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 91 atveju IPR įrašytuose duomenyse yra reikšmingų klaidų ir netgi nėra jokių finansinių duomenų (žr. 25 punktą). |
| --- | --- |

58.

Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 91 atveju IPR įrašytuose duomenyse yra reikšmingų klaidų ir netgi nėra jokių finansinių duomenų (žr. 25 punktą).

| 59. | IPR registruoja asmenų, kurie naudojasi šia duomenų baze, tapatybę ir kiek kartų jie yra tai darę. Nuo 2001 m. spalio mėn. iki 2002 m. rugsėjo mėn. Komisijos generaliniai direktoratai tiesiogiai naudojosi registru 11 kartų. Tačiau OLAF neatliko tokio naudojimosi IPR duomenimis įvertinimo ir nenustatė, ar gauta informacija buvo naudinga, ir ar ji prisidėjo prie kovos su sukčiavimu. |
| --- | --- |

59.

IPR registruoja asmenų, kurie naudojasi šia duomenų baze, tapatybę ir kiek kartų jie yra tai darę. Nuo 2001 m. spalio mėn. iki 2002 m. rugsėjo mėn. Komisijos generaliniai direktoratai tiesiogiai naudojosi registru 11 kartų. Tačiau OLAF neatliko tokio naudojimosi IPR duomenimis įvertinimo ir nenustatė, ar gauta informacija buvo naudinga, ir ar ji prisidėjo prie kovos su sukčiavimu.

| 60. | Reikalaujama, kad Komisija išnagrinėtų jai pateiktą informaciją ir valstybių narių atstovams (kurie susirenka į EŽŪOGF komiteto posėdžius (27)) praneštų apie išvadas, kurias ji ketina dėl šios informacijos padaryti (28). Nors „Pažeidimų grupei“ buvo pateikta tam tikra informacija (29), nei OLAF, nei jos pirmtakė UCLAF nėra padariusios tokio pranešimo EŽŪOGF komitete (30). |
| --- | --- |

60.

Reikalaujama, kad Komisija išnagrinėtų jai pateiktą informaciją ir valstybių narių atstovams (kurie susirenka į EŽŪOGF komiteto posėdžius (27)) praneštų apie išvadas, kurias ji ketina dėl šios informacijos padaryti (28). Nors „Pažeidimų grupei“ buvo pateikta tam tikra informacija (29), nei OLAF, nei jos pirmtakė UCLAF nėra padariusios tokio pranešimo EŽŪOGF komitete (30).

„Juodasis sąrašas“

| 61. | Reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai praneštų apie veikėjus, kurie yra įvykdę pažeidimus, viršijančius 100 000 eurų, per vienerius metus ir apie priemones, kurių yra imtasi jų atžvilgiu. Valstybių narių nuomone dažniausiai neįmanoma veiksmingai užkirsti kelią ūkio subjektams, kurie, kaip nustatyta, yra dalyvavę pažeidimuose ir sukčiavimuose, gauti tolesnes išmokas (pavyzdžiui, verslas gali būti perkeltas į kitą juridinį subjektą, turintį tuos pačius akcininkus ir t. t.). |
| --- | --- |

61.

Reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai praneštų apie veikėjus, kurie yra įvykdę pažeidimus, viršijančius 100 000 eurų, per vienerius metus ir apie priemones, kurių yra imtasi jų atžvilgiu. Valstybių narių nuomone dažniausiai neįmanoma veiksmingai užkirsti kelią ūkio subjektams, kurie, kaip nustatyta, yra dalyvavę pažeidimuose ir sukčiavimuose, gauti tolesnes išmokas (pavyzdžiui, verslas gali būti perkeltas į kitą juridinį subjektą, turintį tuos pačius akcininkus ir t. t.).

| 62. | Tik šešios valstybės narės yra pagal šiuos reikalavimus savo pranešimuose nurodžiusios įmonę ar individualų asmenį (taip pat žr. Specialios ataskaitos Nr. 8/98 4.12–4.14 punktus (31)). Valstybės narės, kuriose buvo apsilankyta, aiškina, kad didžiausia kliūtis taikyti reglamentą yra tai, kad, įrašius įmonę ar individualų asmenį į juodąjį sąrašą, jiems gali būti pritaikytos teisinės gynybos priemonės ir pareikalauta atlyginti žalą. Kol sukčiavimas nėra įrodytas teisme (o tai paprastai labai ilgas procesas), neaišku, ar valstybė narė pati gali teisiškai pranešti įmonių pavadinimus ar atskirų asmenų pavardes. |
| --- | --- |

62.

Tik šešios valstybės narės yra pagal šiuos reikalavimus savo pranešimuose nurodžiusios įmonę ar individualų asmenį (taip pat žr. Specialios ataskaitos Nr. 8/98 4.12–4.14 punktus (31)). Valstybės narės, kuriose buvo apsilankyta, aiškina, kad didžiausia kliūtis taikyti reglamentą yra tai, kad, įrašius įmonę ar individualų asmenį į juodąjį sąrašą, jiems gali būti pritaikytos teisinės gynybos priemonės ir pareikalauta atlyginti žalą. Kol sukčiavimas nėra įrodytas teisme (o tai paprastai labai ilgas procesas), neaišku, ar valstybė narė pati gali teisiškai pranešti įmonių pavadinimus ar atskirų asmenų pavardes.

Skolų registravimas

| 63. | Nuo 1996 m. reikalaujama, kad valstybių narių BŽŪP mokėjimo agentūros sudarytų BŽŪP skolų Bendrijai sąrašą (32) („skolininkų žurnalą“). Nuo 2000 m. reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai (Žemės ūkio generaliniam direktoratui) du kartus per metus sąskaitos, žinomos lentelės Nr. 105 pavadinimu (33), būdu praneštų apie skolų ir išieškojimų, užregistruotų skolininkų žurnale, pažangą. Lentelėje Nr. 105 nurodytos sumos įrašomos į Komisijos konsoliduotą balansą (34). |
| --- | --- |

63.

Nuo 1996 m. reikalaujama, kad valstybių narių BŽŪP mokėjimo agentūros sudarytų BŽŪP skolų Bendrijai sąrašą (32) („skolininkų žurnalą“). Nuo 2000 m. reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai (Žemės ūkio generaliniam direktoratui) du kartus per metus sąskaitos, žinomos lentelės Nr. 105 pavadinimu (33), būdu praneštų apie skolų ir išieškojimų, užregistruotų skolininkų žurnale, pažangą. Lentelėje Nr. 105 nurodytos sumos įrašomos į Komisijos konsoliduotą balansą (34).

| 64. | Nuo 1996 m. sertifikavimo įstaigos (35) privalo įvertinti, ar jų patikrintų BŽŪP mokėjimo agentūrų sudaryti skolininkų žurnalai teisingai ir išsamiai atspindi išieškotinas sumas, ar išieškojimo procedūros yra veiksmingos ir ar sumos teisingai ir laiku kredituojamos į biudžetą. |
| --- | --- |

64.

Nuo 1996 m. sertifikavimo įstaigos (35) privalo įvertinti, ar jų patikrintų BŽŪP mokėjimo agentūrų sudaryti skolininkų žurnalai teisingai ir išsamiai atspindi išieškotinas sumas, ar išieškojimo procedūros yra veiksmingos ir ar sumos teisingai ir laiku kredituojamos į biudžetą.

| 65. | 1999 m., remdamasis valstybėse narėse atliktais auditais, Žemės ūkio generalinis direktoratas dėl lentelėje Nr. 105 pateikiamos medžiagos padarė išvadą, jog kai kurių mokėjimo agentūrų skolininkų žurnalų išsamumas ir tikslumas kelia abejonių, ir nėra jokių garantijų, kad valstybės narės skolų registravimui nuosekliai taikytų tuos pačius metodus. Parengtoje ataskaitoje rekomenduojama, kad Komisijos tarnybos, mokėjimo agentūrų vidaus audito tarnybos ir sertifikavimo įstaigos dėtų tolesnes pastangas skolų valdymui tobulinti. Nuo 2001 m. sertifikavimo įstaigos privalo patvirtinti, kad lentelė Nr. 105 yra tiksli. |
| --- | --- |

65.

1999 m., remdamasis valstybėse narėse atliktais auditais, Žemės ūkio generalinis direktoratas dėl lentelėje Nr. 105 pateikiamos medžiagos padarė išvadą, jog kai kurių mokėjimo agentūrų skolininkų žurnalų išsamumas ir tikslumas kelia abejonių, ir nėra jokių garantijų, kad valstybės narės skolų registravimui nuosekliai taikytų tuos pačius metodus. Parengtoje ataskaitoje rekomenduojama, kad Komisijos tarnybos, mokėjimo agentūrų vidaus audito tarnybos ir sertifikavimo įstaigos dėtų tolesnes pastangas skolų valdymui tobulinti. Nuo 2001 m. sertifikavimo įstaigos privalo patvirtinti, kad lentelė Nr. 105 yra tiksli.

| 66. | Sertifikavimo įstaigos nesinaudoja įvairių kontrolės ir sukčiavimo tyrimo įstaigų turima informacija skolininkų žurnalų išsamumui tikrinti. Trys sertifikavimo įstaigos, pasinaudojusios mokėjimo agentūrų turima informacija apie skolininkus, padarė išlygas savo sertifikatuose, o devynios sertifikavimo įstaigos nustatė rimtus skolų registravimo ir išieškojimo procedūrų trūkumus (žr. B priedą). Audito Rūmai taip pat nustatė, kad devyniais atvejais sertifikavimo įstaigų atlikto skolininkų audito apimtis neatitiko Komisijos gairių. |
| --- | --- |

66.

Sertifikavimo įstaigos nesinaudoja įvairių kontrolės ir sukčiavimo tyrimo įstaigų turima informacija skolininkų žurnalų išsamumui tikrinti. Trys sertifikavimo įstaigos, pasinaudojusios mokėjimo agentūrų turima informacija apie skolininkus, padarė išlygas savo sertifikatuose, o devynios sertifikavimo įstaigos nustatė rimtus skolų registravimo ir išieškojimo procedūrų trūkumus (žr. B priedą). Audito Rūmai taip pat nustatė, kad devyniais atvejais sertifikavimo įstaigų atlikto skolininkų audito apimtis neatitiko Komisijos gairių.

| 67. | Visos valstybės narės yra parengusios skolininkų žurnalus ir nuo 2000 m. Komisijai yra pateikusios lenteles Nr. 105 su reikalinga informacija. Audito metu nebuvo nustatyta jokių reikšmingų klaidų registruojant naujas skolas. Reikalavimas turėti skolininkų žurnalą įsigaliojo nuo 1996 m. Tačiau kai kurios valstybės narės (Danija, Vokietija, Graikija ir Jungtinė Karalystė) skolininkų žurnaluose dar nėra užregistravusios visų iki tų metų susidariusių skolų. Valstybės narės yra taip pat nurašiusios sumas kaip neišieškotinas negavę Komisijos sprendimo, nustatančio, kad skolos neįmanoma išieškoti, ir nurodančio, ar nuostolius turi padengti biudžetas, ar valstybės narės. Todėl 2002 m. nurodyta bendra skola yra sumažinta 43,8 milijono eurų (36). |
| --- | --- |

67.

Visos valstybės narės yra parengusios skolininkų žurnalus ir nuo 2000 m. Komisijai yra pateikusios lenteles Nr. 105 su reikalinga informacija. Audito metu nebuvo nustatyta jokių reikšmingų klaidų registruojant naujas skolas. Reikalavimas turėti skolininkų žurnalą įsigaliojo nuo 1996 m. Tačiau kai kurios valstybės narės (Danija, Vokietija, Graikija ir Jungtinė Karalystė) skolininkų žurnaluose dar nėra užregistravusios visų iki tų metų susidariusių skolų. Valstybės narės yra taip pat nurašiusios sumas kaip neišieškotinas negavę Komisijos sprendimo, nustatančio, kad skolos neįmanoma išieškoti, ir nurodančio, ar nuostolius turi padengti biudžetas, ar valstybės narės. Todėl 2002 m. nurodyta bendra skola yra sumažinta 43,8 milijono eurų (36).

| 68. | Lentelės Nr. 105 informacijoje skiriami atvejai, kuriuos reikia pranešti IPR, ir visi kiti atvejai (atvejai ne dėl pažeidimų, kurių vertė mažesnė nei 4 000 eurų). Nors apie šiuos du skaičius reikia pranešti skirtingomis datomis, jų skirtumus turėtų būti galima suderinti, nustatyti ir ištaisyti (2002 m. gruodžio 31 d. bendra IPR užregistruota suma sudarė 2 349 milijonus eurų, 2002 m. spalio 15 d. atitinkama suma lentelėje Nr. 105 buvo 2 093 milijonai eurų). Komisija to padaryti negali. Todėl OLAF ir Žemės ūkio generalinis direktoratas dirba remdamiesi skirtingais duomenimis ir jų nėra suderinę. |
| --- | --- |

68.

Lentelės Nr. 105 informacijoje skiriami atvejai, kuriuos reikia pranešti IPR, ir visi kiti atvejai (atvejai ne dėl pažeidimų, kurių vertė mažesnė nei 4 000 eurų). Nors apie šiuos du skaičius reikia pranešti skirtingomis datomis, jų skirtumus turėtų būti galima suderinti, nustatyti ir ištaisyti (2002 m. gruodžio 31 d. bendra IPR užregistruota suma sudarė 2 349 milijonus eurų, 2002 m. spalio 15 d. atitinkama suma lentelėje Nr. 105 buvo 2 093 milijonai eurų). Komisija to padaryti negali. Todėl OLAF ir Žemės ūkio generalinis direktoratas dirba remdamiesi skirtingais duomenimis ir jų nėra suderinę.

IŠVADOS

| 69. | Europos Sąjungos neteisėtai išmokėtų išmokų pranešimo apie neteisėtai išmokėtas išmokas, jų išieškojimo ir jų nurašymo priemonėmis numatoma, kokia svarbi informacija turi būti pranešama (pažeidimo tipas, aptikimo būdas ir t. t.), ir valstybės narės skatinamos imtis išieškojimo veiksmų, numatant paskatą (valstybės narės pasilieka 20 proc. išieškotų sumų) ir baudą (aplaidumo atvejais neišieškotas sumas turi padengti valstybės narės). |
| --- | --- |

69.

Europos Sąjungos neteisėtai išmokėtų išmokų pranešimo apie neteisėtai išmokėtas išmokas, jų išieškojimo ir jų nurašymo priemonėmis numatoma, kokia svarbi informacija turi būti pranešama (pažeidimo tipas, aptikimo būdas ir t. t.), ir valstybės narės skatinamos imtis išieškojimo veiksmų, numatant paskatą (valstybės narės pasilieka 20 proc. išieškotų sumų) ir baudą (aplaidumo atvejais neišieškotas sumas turi padengti valstybės narės).

| 70. | Tačiau realiai iš visų nuo 1971 m. neteisėtai išmokėtų išmokų, kurių suma sudaro 3,1 milijardo eurų, iki 2002 m. pabaigos iš BŽŪP paramą gavusių asmenų išieškota 537 milijonai eurų; 110 milijonų eurų nurašyta ir padengta iš Bendrijos biudžeto, o 142 milijonai nurašyta ir padengta iš valstybių narių lėšų. Dėl trijų ketvirtadalių nustatytų neteisėtai išmokėtų išmokų iki šiol nėra priimti reikalingi sprendimai, t. y. jos nei išieškotos, nei nurašytos. |
| --- | --- |

70.

Tačiau realiai iš visų nuo 1971 m. neteisėtai išmokėtų išmokų, kurių suma sudaro 3,1 milijardo eurų, iki 2002 m. pabaigos iš BŽŪP paramą gavusių asmenų išieškota 537 milijonai eurų; 110 milijonų eurų nurašyta ir padengta iš Bendrijos biudžeto, o 142 milijonai nurašyta ir padengta iš valstybių narių lėšų. Dėl trijų ketvirtadalių nustatytų neteisėtai išmokėtų išmokų iki šiol nėra priimti reikalingi sprendimai, t. y. jos nei išieškotos, nei nurašytos.

| 71. | Jokioje sistemoje negalima pasiekti 100 proc. neteisėtai išmokėtų išmokų išieškojimo ir tam tikras neišieškotas likutis yra neišvengiamas. Bet Audito Rūmai atskleidė tam tikrų neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų registravimo, išieškojimo ir nurašymo priemonių projekto trūkumų ir, visų pirma, prastą Komisijos ir valstybių narių tokių priemonių taikymą.






  a) | Valstybės narės skirtingai apibrėžia momentą, kada jos turėtų pranešti apie neteisėtai išmokėtas išmokas (žr. 17 punktą). Kai kurie valstybėms narėms taikomi duomenų reikalavimai yra neaiškūs (žr. 56 ir 57 punktus). |
| --- | --- | --- |

71.

Jokioje sistemoje negalima pasiekti 100 proc. neteisėtai išmokėtų išmokų išieškojimo ir tam tikras neišieškotas likutis yra neišvengiamas. Bet Audito Rūmai atskleidė tam tikrų neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų registravimo, išieškojimo ir nurašymo priemonių projekto trūkumų ir, visų pirma, prastą Komisijos ir valstybių narių tokių priemonių taikymą.

a)

Valstybės narės skirtingai apibrėžia momentą, kada jos turėtų pranešti apie neteisėtai išmokėtas išmokas (žr. 17 punktą). Kai kurie valstybėms narėms taikomi duomenų reikalavimai yra neaiškūs (žr. 56 ir 57 punktus).

| b) | Valstybės narės delsia, kai kurios daug labiau nei kitos, pranešti apie neteisėtai išmokėtas išmokas (žr. 22 punktą). Duomenys, kuriuos jos pateikia, yra neišsamūs ir nenuoseklūs (žr. 24–27 punktus). |
| --- | --- |

b)

Valstybės narės delsia, kai kurios daug labiau nei kitos, pranešti apie neteisėtai išmokėtas išmokas (žr. 22 punktą). Duomenys, kuriuos jos pateikia, yra neišsamūs ir nenuoseklūs (žr. 24–27 punktus).

| c) | Valstybių narių neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų išieškojimui taikomose priemonėse yra didelių trūkumų (žr. 41 punktą). |
| --- | --- |

c)

Valstybių narių neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų išieškojimui taikomose priemonėse yra didelių trūkumų (žr. 41 punktą).

| d) | Sprendimams, nustatantiems, ar neteisėtai išmokėtos išmokos turėtų būti nurašytos ir, jei taip, kieno – Bendrijos ar valstybių – sąskaita, priimti paprastai reikia laukti valstybės narės pasiūlymo dėl nurašymo. Komisijos galios dalyvauti šiame procesą yra gana ribotos. Antra vertus, Europos Teisingumo Teismo praktikoje valstybių narių nepagrįsto vėlavimo atvejais yra numatyta parama Komisijos veiksmams. Šiuo pagrindu yra sudaryta specialios paskirties 51 dalyje aptarta darbo grupė. |
| --- | --- |

d)

Sprendimams, nustatantiems, ar neteisėtai išmokėtos išmokos turėtų būti nurašytos ir, jei taip, kieno – Bendrijos ar valstybių – sąskaita, priimti paprastai reikia laukti valstybės narės pasiūlymo dėl nurašymo. Komisijos galios dalyvauti šiame procesą yra gana ribotos. Antra vertus, Europos Teisingumo Teismo praktikoje valstybių narių nepagrįsto vėlavimo atvejais yra numatyta parama Komisijos veiksmams. Šiuo pagrindu yra sudaryta specialios paskirties 51 dalyje aptarta darbo grupė.

| e) | Komisija neturėjo aiškių kriterijų, kuriais remdamasi nuspręstų, ar neišieškotinas neteisėtas išmokas turėtų padengti atitinkamos valstybės narės, ar jos turėtų būti padengtos iš Bendrijos biudžeto (žr. 43–51 punktus). |
| --- | --- |

e)

Komisija neturėjo aiškių kriterijų, kuriais remdamasi nuspręstų, ar neišieškotinas neteisėtas išmokas turėtų padengti atitinkamos valstybės narės, ar jos turėtų būti padengtos iš Bendrijos biudžeto (žr. 43–51 punktus).

| f) | OLAF ir Komisijos Žemės ūkio generalinio direktorato dalyvavimas, priimant sprendimus dėl nurašymo, sukelia sumaištį ir trukdo našiai dirbti (žr. 52–55 punktus). |
| --- | --- |

f)

OLAF ir Komisijos Žemės ūkio generalinio direktorato dalyvavimas, priimant sprendimus dėl nurašymo, sukelia sumaištį ir trukdo našiai dirbti (žr. 52–55 punktus).

| 72. | Lygiagrečios priemonės dėl skolininkų žurnalų teikia balansui informaciją apie platesnio pobūdžio BŽŪP skolas. Visos valstybės narės yra sudariusios skolininkų žurnalus ir pateikusios būtinus duomenis. Komisija sertifikavimo įstaigoms yra taip pat pateikusi gaires, kaip atlikti skolininkų auditą. Tačiau Audito Rūmai šiuose skolininkų žurnaluose pastebėjo gana daug spragų ir netikslumų, susijusių su skolomis dėl neteisėtai išmokėtų išmokų (žr. 63–68 punktus). |
| --- | --- |

72.

Lygiagrečios priemonės dėl skolininkų žurnalų teikia balansui informaciją apie platesnio pobūdžio BŽŪP skolas. Visos valstybės narės yra sudariusios skolininkų žurnalus ir pateikusios būtinus duomenis. Komisija sertifikavimo įstaigoms yra taip pat pateikusi gaires, kaip atlikti skolininkų auditą. Tačiau Audito Rūmai šiuose skolininkų žurnaluose pastebėjo gana daug spragų ir netikslumų, susijusių su skolomis dėl neteisėtai išmokėtų išmokų (žr. 63–68 punktus).

| 73. | Pasirodė, kad „juodasis sąrašas“ neveikia. Tik šešios valstybės narės yra kada nors nurodžiusios atskirų asmenų pavardes ar įmonių pavadinimus, ir praktiškai veiksmingai įgyvendinti numatytas sankcijas pasirodė neįmanoma (žr. 61 ir 62 punktus). |
| --- | --- |

73.

Pasirodė, kad „juodasis sąrašas“ neveikia. Tik šešios valstybės narės yra kada nors nurodžiusios atskirų asmenų pavardes ar įmonių pavadinimus, ir praktiškai veiksmingai įgyvendinti numatytas sankcijas pasirodė neįmanoma (žr. 61 ir 62 punktus).

REKOMENDACIJOS

| 74. | Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija apsvarstytų kai kuriuos galimus pirmiau aptartų priemonių pokyčius, kad būtų galima:






  — | patobulinti Komisijos turimą informaciją apie BŽŪP neteisėtas išmokas ir skolas, |
| --- | --- | --- |

74.

Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija apsvarstytų kai kuriuos galimus pirmiau aptartų priemonių pokyčius, kad būtų galima:

—

patobulinti Komisijos turimą informaciją apie BŽŪP neteisėtas išmokas ir skolas,

| — | pagerinti valstybių narių vykdomą neteisėtai išmokėtų sumų išieškojimą, |
| --- | --- |

—

pagerinti valstybių narių vykdomą neteisėtai išmokėtų sumų išieškojimą,

| — | išaiškinti pagrindą, kuriuo remdamasi Komisija sprendžia, ar nurašytų neteisėtai išmokėtų išmokų nuostolius turėtų dengti valstybės narės ar Bendrija, |
| --- | --- |

—

išaiškinti pagrindą, kuriuo remdamasi Komisija sprendžia, ar nurašytų neteisėtai išmokėtų išmokų nuostolius turėtų dengti valstybės narės ar Bendrija,

| — | aiškiai apibrėžti atsakomybės pasiskirstymą pačioje Komisijoje ir pagerinti komunikavimą, |
| --- | --- |

—

aiškiai apibrėžti atsakomybės pasiskirstymą pačioje Komisijoje ir pagerinti komunikavimą,

| — | BŽŪP valdymo metu geriau panaudoti gautą informaciją apie neteisėtai išmokėtas išmokas. |
| --- | --- |

—

BŽŪP valdymo metu geriau panaudoti gautą informaciją apie neteisėtai išmokėtas išmokas.

Dėl kai kurių svarstymui pasiūlytų pokyčių reikėtų priimti naujus teisės aktus.

| 75. | Siekdama pagerinti informaciją ir palengvinti naudojimąsi ja, Komisija turėtų:






  — | užtikrinti, kad valstybės narės, pranešdamos apie neteisėtai išmokėtas išmokas, nuosekliai ir suderintai aiškintų sąvoką „pirminis administracinis arba teisminis faktų nagrinėjimas“, |
| --- | --- | --- |

75.

Siekdama pagerinti informaciją ir palengvinti naudojimąsi ja, Komisija turėtų:

—

užtikrinti, kad valstybės narės, pranešdamos apie neteisėtai išmokėtas išmokas, nuosekliai ir suderintai aiškintų sąvoką „pirminis administracinis arba teisminis faktų nagrinėjimas“,

| — | padidinti4 000 eurų ribą, nuo kurios atvejai pranešami IPR (Elektroniniame atvejų registre), |
| --- | --- |

—

padidinti4 000 eurų ribą, nuo kurios atvejai pranešami IPR (Elektroniniame atvejų registre),

| — | supaprastinti ir sumažinti sukčiavimo rūšių ir aptikimo metodų apibrėžimų skaičių priemonėse, taikomose neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų pranešimų atveju, |
| --- | --- |

—

supaprastinti ir sumažinti sukčiavimo rūšių ir aptikimo metodų apibrėžimų skaičių priemonėse, taikomose neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų pranešimų atveju,

| — | tobulinti savo atliekamą valstybių narių pateiktų duomenų patikrą, |
| --- | --- |

—

tobulinti savo atliekamą valstybių narių pateiktų duomenų patikrą,

| — | imtis priemonių suderinti IPR ir skolininkų žurnaluose esančius skaičius. |
| --- | --- |

—

imtis priemonių suderinti IPR ir skolininkų žurnaluose esančius skaičius.

| 76. | Siekdama skatinti valstybes nares gerinti neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų išieškojimą, Komisija turėtų:






  — | reikalauti, kad valstybės narės apmokėtų neteisėtai išmokėtas BŽŪP išmokas, kurios yra negrąžintos ilgiau nei tam tikrą nustatytą laiką ir dėl kurių nėra gautas pasiūlymas jas nurašyti, |
| --- | --- | --- |

76.

Siekdama skatinti valstybes nares gerinti neteisėtai išmokėtų BŽŪP išmokų išieškojimą, Komisija turėtų:

—

reikalauti, kad valstybės narės apmokėtų neteisėtai išmokėtas BŽŪP išmokas, kurios yra negrąžintos ilgiau nei tam tikrą nustatytą laiką ir dėl kurių nėra gautas pasiūlymas jas nurašyti,

| — | užtikrinti, kad neteisėtai išmokėtos išmokos būtų įskaitomos į kitas ES išmokas, kurios dar turi būti išmokėtos paramos gavėjui, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad neteisėtai išmokėtos išmokos būtų įskaitomos į kitas ES išmokas, kurios dar turi būti išmokėtos paramos gavėjui,

| — | reikalauti, kad valstybės narės BŽŪP skolų išieškojimui skirtų bent tokį pat prioritetą kaip ir nacionalinių subsidijų išieškojimui. |
| --- | --- |

—

reikalauti, kad valstybės narės BŽŪP skolų išieškojimui skirtų bent tokį pat prioritetą kaip ir nacionalinių subsidijų išieškojimui.

| 77. | Komisija turėtų nustatyti aiškius kriterijus, kuriais remiantis priimami sprendimai, ar nurašytas neteisėtai išmokėtas išmokas turėtų dengti valstybės narės, ar jos turėtų būti apmokėtos iš Bendrijos biudžeto. Komisija turėtų imtis priemonių prieš valstybes nares, kurios tarpusavyje įskaitė sumas, kurios turėtų būti išieškotos pagal ištaisymus vienodu procentu. |
| --- | --- |

77.

Komisija turėtų nustatyti aiškius kriterijus, kuriais remiantis priimami sprendimai, ar nurašytas neteisėtai išmokėtas išmokas turėtų dengti valstybės narės, ar jos turėtų būti apmokėtos iš Bendrijos biudžeto. Komisija turėtų imtis priemonių prieš valstybes nares, kurios tarpusavyje įskaitė sumas, kurios turėtų būti išieškotos pagal ištaisymus vienodu procentu.

| 78. | Komisija turėtų apsvarstyti, ar tikslingas dabartinis atsakomybės už BŽŪP pažeidimus pasiskirstymas tarp OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato. |
| --- | --- |

78.

Komisija turėtų apsvarstyti, ar tikslingas dabartinis atsakomybės už BŽŪP pažeidimus pasiskirstymas tarp OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato.

| 79. | Kiekvienais metais Komisija turėtų pranešti, kokios patirties yra įgyta, nagrinėjant duomenis apie pažeidimus, ir kokios išvados yra padarytos dėl BŽŪP valdymo. Toks pranešimas galėtų sudaryti metinės ataskaitos dėl kovos su sukčiavimu dalį arba Metinės ataskaitos dėl BŽŪP dalį. |
| --- | --- |

79.

Kiekvienais metais Komisija turėtų pranešti, kokios patirties yra įgyta, nagrinėjant duomenis apie pažeidimus, ir kokios išvados yra padarytos dėl BŽŪP valdymo. Toks pranešimas galėtų sudaryti metinės ataskaitos dėl kovos su sukčiavimu dalį arba Metinės ataskaitos dėl BŽŪP dalį.

| 80. | Be to, Komisija turėtų tartis su valstybėmis narėmis dėl „juodojo sąrašo“ ateities. |
| --- | --- |

80.

Be to, Komisija turėtų tartis su valstybėmis narėmis dėl „juodojo sąrašo“ ateities.

Šią ataskaitą Audito Rūmai patvirtino Liuksemburge 2004 m. birželio 10 d. Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Juan Manuel FABRA VALLÉS

---

(1)  Valstybių narių nuomone realiai galima išieškoti 46 proc. šios sumos.

1

Altinis: OLAF IPR duomenų bazė.

Altinis:

(2)  1995 m. birželio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1469/95 (OL L 145, 1995 6 29, p. 1).

2

(3)  IPR taip pat užregistruota papildomi ir neišmokėti 1 144 milijonai eurų, kurie nustatyti prieš išmokant išmokas.

3

(4)  Į šiuos skaičius reikėtų žiūrėti atsargiai dėl 21–32 punktuose aptartų priežasčių.

4

(5)  Praktiškai, OLAF.

5

(6)  1991 m. kovo 4 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 595/91 (OL L 67, 1991 3 14, p. 11) 3 straipsnis.

6

(7)  1991 m. kovo 4 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 595/91 5 straipsnio 1 dalis.

7

(8)  1991 m. kovo 4 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 595/91 5 straipsnio 2 dalis.

8

(9)  Šaltinis: 2002 m. metinės ataskaitos apie Bendrijų finansinių interesų apsaugą ir kovą su sukčiavimu 10 straipsnio 2 dalis.

9

Šaltinis:

(10)  17 955 atvejais iš 29 311 įmanoma nustatyti, kaip greitai valstybės narės pranešė apie neteisėtai išmokėtas išmokas.

10

(11)  1991 m. kovo 4 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 595/91 3 straipsnyje reikalaujama „pranešti apie finansinius pažeidimo padarinius“, o 5 straipsnyje reikalaujama „imtis teisminių ir administracinių procedūrų... pritaikyti sankcijas“.

11

(12)  Šaltinis: 2002 m. metinės ataskaitos apie Bendrijų finansinių interesų apsaugą ir kovą su sukčiavimu 11 straipsnio 2 dalis.

12

Šaltinis:

(13)  1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 8 straipsnio 1 dalis (OL L 160, 1999 6 26, p. 103).

13

(14)  1991 m. kovo 4 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 595/91 5 straipsnio 2 dalis.

14

(15)  Teisingumo teismas nutarė, kad valstybės narės privalo laikytis uolumo reikalavimo, o tai reiškia, kad „valstybės narės privalo nedelsiant imtis priemonių pažeidimams ištaisyti“; nutartyje toliau priduriama, kad „laikui bėgant, neteisėtai išmokėtų išmokų išieškojimas gali tapti dar sudėtingesnis ar neįmanomas dėl to, kad įmonės gali nutraukti veiklą arba apskaitos dokumentai gali būti prarasti“.

15

(16)  1990 m. spalio 11 d. Byla C–34/89, Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją.

16

(17)  Specialiosios ataskaitos Nr. 11/2000 101 pastraipa (OL C 215, 2000 7 27).

17

(18)  Penkių bylų nebuvo galima rasti, keturiais atvejais buvo laikoma, kad jiems jau pritaikyti ištaisymai vienodu procentu, o vienu atveju buvo nustatyta, kad suma turi būti apmokėta ne valstybės narės, o iš biudžeto.

18

(19)  Pavyzdžiui, bankroto ar likvidavimo įsakymai.

19

(20)  Pagrįstų argumentų buvo rasta aštuoniose iš 30 tirtų bylų.

20

(21)  Šis apibrėžimas išvestas iš Europos Teisingumo Teismo sprendimo byloje Nr. C–34/89.

21

(22)  2003 m. birželio 27 d. Komisijos sprendimas 2003/481/EB (OL L 160, 2003 6 28, p. 83).

22

(23)  Tai buvo paskutinis metinis sprendimas, priimtas dėl valstybių narių rekomendacijos nurašyti.

23

(24)  2002 m. lapkričio 6 d. Tarybos išvados dėl Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu 13244/1/02 REV 1.

24

(25)  2003 m. kovo 3 d. Biudžeto kontrolės komiteto ataskaita dėl kovos su sukčiavimu 2001 m. PE 315.805.

25

(26)  2002 12 3 KOM (2002) 671, galutinė redakcija.

26

(27)  EŽŪOGF (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas) komitetas ir Pažeidimų grupė yra Komisijos patariamosios institucijos. Į jas įeina valstybių narių atstovai ir joms pirmininkauja Komisijos pareigūnas.

27

(28)  1991 m. kovo 4 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 595/91 2 straipsnio 3 dalis.

28

(29)  Grupė „Pažeidimai ir savitarpio pagalba – žemės ūkio produktai“, 1991 m. kovo 4 d. reglamentas (EEB) Nr. 595/91 (OL L 67, 1991 3 14, p. 11) ir 1997 m. kovo 13 d. reglamentas (EB) Nr. 515/97 (OL L 83, 1997 3 25, p. 1).

29

(30)  Pažeidimai ir savitarpio pagalba – žemės ūkio produktai, 595/91 ir 515/97 reglamentai.

30

(31)  OL C 230, 1998 7 22, p.16.

31

(32)  Įskaitant pažeidimus ir kitas grąžintinas sumas, pavyzdžiui, pažeidimai, kurių vertė mažesnė kaip4 000 eurų, oficialios klaidos ir t. t.

32

(33)  1996 m. vasario 16 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 296/96 (OL L 39, 1996 2 17, p. 5) su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2761/1999, 3 straipsnio 6 dalis.

33

(34)  VII eilutėje (Trumpalaikis turtas) B. (Apyvartinis turtas) 2. (Avansai, už kuriuos yra skolingos valstybės narės) a. (EŽŪOGF garantija).

34

(35)  Sertifikavimo įstaigas skiria valstybės narės, taikydamos sąskaitų patvirtinimo procedūras. Jos tikrina valstybių narių mokėjimo agentūrų deklaruotas BŽŪP išlaidas ir tvirtina tokių išlaidų sąskaitas (arba pareiškia išlygą). Komisija atsižvelgia į šiuos sertifikatus, priimdama metinį finansinį sprendimą patvirtinti BŽŪP išlaidas.

35

(36)  Kadangi lentelė Nr. 105 įsigaliojo nuo 2000 m., sumas, kurios ankstesniais metais buvo neteisingai nurašytos iš skolininkų žurnalų, turės nustatyti valstybės narės.

36

---

A PRIEDAS

ATVEJŲ, KURIAIS NUSTATYTOS DIDŽIAUSIOS SUMOS, SĄRAŠAS

| (eurais) |
| --- |
| Valstybė narė | Metai | Priemonė | Neatlygintos skolos |
| IT | 2000 | Parama alyvų aliejaus suvartojimui | 170 936 471 |
| IT | 2000 | Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos | 118 956 431 |
| IT | 1998 | Parama alyvų aliejaus suvartojimui | 65 710 432 |
| IT | 1993 | Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos | 63 933 593 |
| IT | 1994 | Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos | 41 760 653 |
| IT | 1998 | Parama alyvų aliejaus suvartojimui | 40 623 436 |
| ES | 1994 | Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos | 32 896 221 |
| BE | 2000 | Grąžinamosios sviesto eksporto išmokos | 31 547 680 |
| IT | 1994 | Grąžinamosios jautienos eksporto išmokos | 29 851 835 |
| DE | 1995 | Grąžinamosios sviesto eksporto išmokos | 24 926 886 |
| IT | 1994 | Parama alyvų aliejaus suvartojimui | 19 743 900 |
| IT | 1996 | Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos | 19 054 353 |
| DE | 1995 | Grąžinamosios sviesto eksporto išmokos | 18 630 965 |
| IT | 1998 | Parama alyvų aliejaus suvartojimui | 17 253 375 |
| IT | 1996 | Paramos priemonės aliejinių augalų sektoriuje | 17 196 270 |
| IT | 1988 | Vaisių ir daržovių perdirbimas | 16 860 045 |
| IT | 1988 | Vaisių ir daržovių perdirbimas | 16 296 644 |
| IT | 2002 | Vaisių ir daržovių perdirbimas | 15 805 670 |
| IT | 1996 | Parama grūdams | 15 774 830 |
| IT | 1994 | Grąžinamosios jautienos eksporto išmokos | 14 262 505 |
| DE | 1998 | Grąžinamosios jautienos eksporto išmokos | 14 023 242 |
| IT | 1988 | Vaisių ir daržovių perdirbimas | 13 944 336 |
| ES | 1994 | Grąžinamosios vyno eksporto išmokos | 13 334 611 |
| IT | 1996 | Grūdų sandėliavimas | 12 302 920 |
| IT | 2001 | Vaisių ir daržovių perdirbimas | 11 784 714 |
| IT | 1994 | Parama alyvų aliejaus suvartojimui | 11 445 839 |
| IT | 2002 | Paramos priemonės šviežių vaisių ir daržovių sektoriuje | 11 012 392 |
| IT | 1996 | Grūdų sandėliavimas | 10 949 622 |
| BE | 1994 | Grąžinamosios jautienos eksporto išmokos | 10 121 398 |

(eurais)

Valstybė narė

Metai

Priemonė

Neatlygintos skolos

IT

2000

Parama alyvų aliejaus suvartojimui

170 936 471

IT

2000

Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos

118 956 431

IT

1998

Parama alyvų aliejaus suvartojimui

65 710 432

IT

1993

Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos

63 933 593

IT

1994

Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos

41 760 653

IT

1998

Parama alyvų aliejaus suvartojimui

40 623 436

ES

1994

Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos

32 896 221

BE

2000

Grąžinamosios sviesto eksporto išmokos

31 547 680

IT

1994

Grąžinamosios jautienos eksporto išmokos

29 851 835

DE

1995

Grąžinamosios sviesto eksporto išmokos

24 926 886

IT

1994

Parama alyvų aliejaus suvartojimui

19 743 900

IT

1996

Grąžinamosios grūdų eksporto išmokos

19 054 353

DE

1995

Grąžinamosios sviesto eksporto išmokos

18 630 965

IT

1998

Parama alyvų aliejaus suvartojimui

17 253 375

IT

1996

Paramos priemonės aliejinių augalų sektoriuje

17 196 270

IT

1988

Vaisių ir daržovių perdirbimas

16 860 045

IT

1988

Vaisių ir daržovių perdirbimas

16 296 644

IT

2002

Vaisių ir daržovių perdirbimas

15 805 670

IT

1996

Parama grūdams

15 774 830

IT

1994

Grąžinamosios jautienos eksporto išmokos

14 262 505

DE

1998

Grąžinamosios jautienos eksporto išmokos

14 023 242

IT

1988

Vaisių ir daržovių perdirbimas

13 944 336

ES

1994

Grąžinamosios vyno eksporto išmokos

13 334 611

IT

1996

Grūdų sandėliavimas

12 302 920

IT

2001

Vaisių ir daržovių perdirbimas

11 784 714

IT

1994

Parama alyvų aliejaus suvartojimui

11 445 839

IT

2002

Paramos priemonės šviežių vaisių ir daržovių sektoriuje

11 012 392

IT

1996

Grūdų sandėliavimas

10 949 622

BE

1994

Grąžinamosios jautienos eksporto išmokos

10 121 398

---

B PRIEDAS

SKOLŲ REGISTRAVIMO IR IŠIEŠKOJIMO PROCEDŪRŲ TRŪKUMAI

| Sertifikavimo įstaigų padarytos išlygos | Išlygos pateikimo pagrindas |
| --- | --- |
| OPEKEPE (EL) | Tikslumas/išsamumas/neaiškių skolų problemų numatymas. |
| Vlaamse Gemeenschap (B) | Negalėjo patvirtinti, ar lentelė Nr. 105 yra tiksli. |
| IFADAP (P) | Negalėjo patvirtinti, ar lentelė Nr. 105 yra tiksli. |
| Sertifikavimo įstaigų nustatyti rimti trūkumai | Trūkumų priežastys |
| Bayern StMLU (D) | Delsiama išieškant skolas, už bendrą skolos sumą nemokamos jokios palūkanos. |
| Brandenburg (D) | Problemos dėl lentelės Nr. 105 išsamumo ir tikslumo. |
| DFFE (DK) | Susikaupusios neišieškotos skolos. |
| CATALUÑA (E) | Ilgai delsiama registruojant ir išieškant skolas, nebuvo jokios nuoseklios palūkanų mokėjimo politikos. |
| AGEA (I) | Nustatyta problemų dėl skolų išieškojimo. |
| SEERAD (UK) | Ilgai delsiama registruojant ir išieškant skolas, skiriasi informacija apskaitos įrašuose ir skolininkų žurnale. |
| SDE (F) | Išlyga buvo padaryta praėjusiais metais, bet išieškojimo problemos nustatytos ir šiais metais. |
| DAF (IRL) | Ilgas laiko tarpas skiria momentą, kai pranešama apie pažeidimą, ir kai jis įrašomas į skolininkų žurnalą. |
| INGA (P) | Skolos sumažintos 3 proc. |
| Dėl skolininkų skyriaus
   (1)
  atlikto sertifikavimo įstaigų darbo nepakankamumas | Nepatenkinamos kokybės darbo priežastys |
| FAGA (E) | Sertifikavimo įstaigų atlikto skolininkų audito apimtis neatitiko Komisijos gairėse minimų reikalavimų. |
| Castilla la Mancha (E) |
| OFIMER (F) |
| OFIVAL (F) |
| BLE (D) |
| Baden-Wurttemberg (D) |
| DLG (NL) |
| HPA (NL) |
| PZ (NL) |
| PVVE (NL) |
| Šaltinis: Skolininkų klausimui skirtas skyrius Sertifikavimo įstaigų ataskaitose dėl EŽŪOGF 2002 m. |

Sertifikavimo įstaigų padarytos išlygos

Išlygos pateikimo pagrindas

OPEKEPE (EL)

Tikslumas/išsamumas/neaiškių skolų problemų numatymas.

Vlaamse Gemeenschap (B)

Negalėjo patvirtinti, ar lentelė Nr. 105 yra tiksli.

IFADAP (P)

Negalėjo patvirtinti, ar lentelė Nr. 105 yra tiksli.

Sertifikavimo įstaigų nustatyti rimti trūkumai

Trūkumų priežastys

Bayern StMLU (D)

Delsiama išieškant skolas, už bendrą skolos sumą nemokamos jokios palūkanos.

Brandenburg (D)

Problemos dėl lentelės Nr. 105 išsamumo ir tikslumo.

DFFE (DK)

Susikaupusios neišieškotos skolos.

CATALUÑA (E)

Ilgai delsiama registruojant ir išieškant skolas, nebuvo jokios nuoseklios palūkanų mokėjimo politikos.

AGEA (I)

Nustatyta problemų dėl skolų išieškojimo.

SEERAD (UK)

Ilgai delsiama registruojant ir išieškant skolas, skiriasi informacija apskaitos įrašuose ir skolininkų žurnale.

SDE (F)

Išlyga buvo padaryta praėjusiais metais, bet išieškojimo problemos nustatytos ir šiais metais.

DAF (IRL)

Ilgas laiko tarpas skiria momentą, kai pranešama apie pažeidimą, ir kai jis įrašomas į skolininkų žurnalą.

INGA (P)

Skolos sumažintos 3 proc.

Dėl skolininkų skyriaus
   (1)
  atlikto sertifikavimo įstaigų darbo nepakankamumas

Nepatenkinamos kokybės darbo priežastys

FAGA (E)

Sertifikavimo įstaigų atlikto skolininkų audito apimtis neatitiko Komisijos gairėse minimų reikalavimų.

Castilla la Mancha (E)

OFIMER (F)

OFIVAL (F)

BLE (D)

Baden-Wurttemberg (D)

DLG (NL)

HPA (NL)

PZ (NL)

PVVE (NL)

Šaltinis: Skolininkų klausimui skirtas skyrius Sertifikavimo įstaigų ataskaitose dėl EŽŪOGF 2002 m.

---

(1)  Dalies išvados pagrįstos Audito Rūmų vertinimu dėl SĮ ataskaitų.

Šaltinis: Skolininkų klausimui skirtas skyrius Sertifikavimo įstaigų ataskaitose dėl EŽŪOGF 2002 m.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I. | Siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, jos teisės aktai nustato atskaitomybės reikalavimus Bendrijos veiklos srityse (1). Valstybės narės turi reguliariai teikti ataskaitas apie pažeidimus, kurie buvo preliminariai nustatyti administracine arba teismine tvarka. Reglamente (EEB) Nr. 595/91 nustatoma pranešimų apie pažeidimus EŽŪOGF (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo) garantijų skyriaus išlaidų srityje sistema.
  Siekiant palengvinti Komisijai teikiamos informacijos naudojimą, Bendrijos teisės aktai numato išsamų teiktinos informacijos sąrašą, būtent informacijos apie pažeistą nuostatą, galimą pažeidimo sumą, pažeidimo padarymo būdus ir tai, kas dalyvavo įvykdant pažeidimą – fizinis ar juridinis asmuo (2).
  Valstybių narių pareiga užkirsti kelią pažeidimams ir spręsti su jais susijusias problemas bei susigrąžinti sumas, prarastas dėl pažeidimų ar aplaidumo (3). Reglamentas (EEB) Nr. 595/91 reikalauja pranešti Komisijai apie visus pažeidimus, viršijančius 4 000 eurų sumą, tai reiškia, kad turi būti pranešta apie bet kokį elgesį, sąmoningą ar nesąmoningą, dėl kurio pažeidžiamos Bendrijos teisės nuostatos. Komisija jau ėmėsi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tokie atvejai būtų nustatyti kaip sukčiavimas arba pažeidimas.
  Tuo tikslu sukurta tarpusavio pranešimų ir informavimo sistema konkrečiai išreiškia tarpusavio įsipareigojimus nuoširdžiai bendradarbiauti, kaip numatoma EB steigimo sutarties 10 straipsnyje (4), kuriuo grindžiama 2000 m. liepos mėn. suformuluota Komisijos kovos su sukčiavimu strategija (5). Ši Komisijos ir valstybių narių partnerystė yra taip pat vienas iš svarbiausių principų, kuriais remiasi antrinės teisės aktų nuostatos.
  Kaip ne kartą Taryba pabrėžė, labai svarbu, kad teikiama informacija būtų nuosekli ir kokybiška, kad Komisija galėtų ją kuo geriau panaudoti kovodama su sukčiavimu ir užtikrindama tinkamą kiekvieno konkretaus atvejo tyrimo ir pašalinimo tęstinumą (6) tiek nacionaliniu, tiek Bendrijos mastu.
  Sukaupta patirtis ir atlikti patobulinimai padės padidinti pranešimų sistemos veiksmingumą ir duomenų patikimumą. |
| --- | --- |

I.

Siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, jos teisės aktai nustato atskaitomybės reikalavimus Bendrijos veiklos srityse (1). Valstybės narės turi reguliariai teikti ataskaitas apie pažeidimus, kurie buvo preliminariai nustatyti administracine arba teismine tvarka. Reglamente (EEB) Nr. 595/91 nustatoma pranešimų apie pažeidimus EŽŪOGF (Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo) garantijų skyriaus išlaidų srityje sistema.

Siekiant palengvinti Komisijai teikiamos informacijos naudojimą, Bendrijos teisės aktai numato išsamų teiktinos informacijos sąrašą, būtent informacijos apie pažeistą nuostatą, galimą pažeidimo sumą, pažeidimo padarymo būdus ir tai, kas dalyvavo įvykdant pažeidimą – fizinis ar juridinis asmuo (2).

Valstybių narių pareiga užkirsti kelią pažeidimams ir spręsti su jais susijusias problemas bei susigrąžinti sumas, prarastas dėl pažeidimų ar aplaidumo (3). Reglamentas (EEB) Nr. 595/91 reikalauja pranešti Komisijai apie visus pažeidimus, viršijančius 4 000 eurų sumą, tai reiškia, kad turi būti pranešta apie bet kokį elgesį, sąmoningą ar nesąmoningą, dėl kurio pažeidžiamos Bendrijos teisės nuostatos. Komisija jau ėmėsi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tokie atvejai būtų nustatyti kaip sukčiavimas arba pažeidimas.

Tuo tikslu sukurta tarpusavio pranešimų ir informavimo sistema konkrečiai išreiškia tarpusavio įsipareigojimus nuoširdžiai bendradarbiauti, kaip numatoma EB steigimo sutarties 10 straipsnyje (4), kuriuo grindžiama 2000 m. liepos mėn. suformuluota Komisijos kovos su sukčiavimu strategija (5). Ši Komisijos ir valstybių narių partnerystė yra taip pat vienas iš svarbiausių principų, kuriais remiasi antrinės teisės aktų nuostatos.

Kaip ne kartą Taryba pabrėžė, labai svarbu, kad teikiama informacija būtų nuosekli ir kokybiška, kad Komisija galėtų ją kuo geriau panaudoti kovodama su sukčiavimu ir užtikrindama tinkamą kiekvieno konkretaus atvejo tyrimo ir pašalinimo tęstinumą (6) tiek nacionaliniu, tiek Bendrijos mastu.

Sukaupta patirtis ir atlikti patobulinimai padės padidinti pranešimų sistemos veiksmingumą ir duomenų patikimumą.

| II. | Pagal Komisijos ataskaitą dėl Bendrijos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu – 2002 metinę ataskaitą, kuri toliau vadinama „2002 metų Komisijos ataskaita dėl kovos su sukčiavimu“, didžiausios su pažeidimais susijusios sumos užregistruotos vaisių ir daržovių sektoriuje. Valstybės narės taip pat buvo informuotos apie šią tendenciją keliuose forumuose, pavyzdžiui, pagal 280 straipsnį įsteigtos darbo grupės, COCOLAF ir darbo grupės „Pažeidimai ir tarpusavio pagalba – žemės ūkio produktai“ posėdžiuose.
  2003 metais Komisija, dalyvaujant valstybėms narėms, atliko kruopštų elektroninės duomenų bazės, kurioje kaupiama didžioji dalis valstybių narių teikiamų pranešimų apie pažeidimus, kokybės patikrinimą, kuris padėjo pagerinti duomenų vidinį nuoseklumą ir tuo pat metu atnaujinti skaičius. Atnaujinti skaičiai (žr. 30 pastraipą) 2002 m. gruodžio 31 d. rodė štai ką: bendra neteisingų išmokų, apie kurias buvo pranešta nuo 1971 metų, suma 2 983 mln. eurų. Iš šios sumos 603 mln. (20 %) buvo susigrąžinti ir 297 mln. (10 %) buvo nurašyti. Suma, dėl kurios iki šiol nepriimti reikalingi sprendimai, sudaro 2 083 mln. eurų (70 %). Šie skaičiai apima taip pat ir naujausius duomenis, kuriuos Komisija gavo 2003 metais bei Komisijos sprendimo 2003/481/EB finansines pasekmes (75 mln. eurų). |
| --- | --- |

II.

Pagal Komisijos ataskaitą dėl Bendrijos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu – 2002 metinę ataskaitą, kuri toliau vadinama „2002 metų Komisijos ataskaita dėl kovos su sukčiavimu“, didžiausios su pažeidimais susijusios sumos užregistruotos vaisių ir daržovių sektoriuje. Valstybės narės taip pat buvo informuotos apie šią tendenciją keliuose forumuose, pavyzdžiui, pagal 280 straipsnį įsteigtos darbo grupės, COCOLAF ir darbo grupės „Pažeidimai ir tarpusavio pagalba – žemės ūkio produktai“ posėdžiuose.

2003 metais Komisija, dalyvaujant valstybėms narėms, atliko kruopštų elektroninės duomenų bazės, kurioje kaupiama didžioji dalis valstybių narių teikiamų pranešimų apie pažeidimus, kokybės patikrinimą, kuris padėjo pagerinti duomenų vidinį nuoseklumą ir tuo pat metu atnaujinti skaičius. Atnaujinti skaičiai (žr. 30 pastraipą) 2002 m. gruodžio 31 d. rodė štai ką: bendra neteisingų išmokų, apie kurias buvo pranešta nuo 1971 metų, suma 2 983 mln. eurų. Iš šios sumos 603 mln. (20 %) buvo susigrąžinti ir 297 mln. (10 %) buvo nurašyti. Suma, dėl kurios iki šiol nepriimti reikalingi sprendimai, sudaro 2 083 mln. eurų (70 %). Šie skaičiai apima taip pat ir naujausius duomenis, kuriuos Komisija gavo 2003 metais bei Komisijos sprendimo 2003/481/EB finansines pasekmes (75 mln. eurų).

| III. | Kai kurios valstybės narės nevykdo savo pareigos pranešti apie pažeidimą per du mėnesius po ketvirčio, kuriame buvo išaiškintas pažeidimas ir arba buvo gauta naujų žinių apie pažeidimą, pabaigos (Reglamentas (EEB) Nr. 595/91, 3 straipsnio 1 dalis ir 5 straipsnio 1 dalis). Tarp šių valstybių narių Vokietija ir Ispanija atsiskaito už daugiau kaip 50 % išaiškintų pažeidimų. Komisija pranešė valstybėms narėms apie šią problemą, ją pateikdama 2002 metų Komisijos ataskaitoje dėl kovos su sukčiavimu (10.2.2 punktas) ir ją aptardama keliuose forumuose, pavyzdžiui, pagal 280 straipsnį įsteigtos darbo grupės, COCOLAF ir darbo grupės „Pažeidimai ir tarpusavio pagalba – žemės ūkio produktai“ posėdžiuose.
  Valstybės narės buvo informuotos apie neatitikimus ir paprašytos atnaujinti informaciją apie šiuos atvejus atsiunčiant skaitmeninio formato duomenis. Pagal 280 straipsnį įsteigtos darbo grupės, COCOLAF ir darbo grupės „Pažeidimai ir tarpusavio pagalba – žemės ūkio produktai“ posėdžiuose valstybėms narėms buvo pateikti paaiškinimai ir jos buvo mokomos naudotis ECR (Elektroninio atvejų registro) duomenų baze. Bendrai galima teigti, kad pagerėjo valstybių narių teikiama informacija apie pažeidimus, tačiau dar ne visi Reglamento (EEB) Nr. 595/91 reikalavimai visiškai įvykdyti.
  Dėl informacijos nenuoseklumo, Komisija ir toliau stengsis įpareigoti valstybes nares laikytis visų Reglamento (EEB) Nr. 595/91 nuostatų, kad per nustatytus terminus iš visų valstybių narių gautų visiškai patikimus duomenis su vienodo pobūdžio informacija. |
| --- | --- |

III.

Kai kurios valstybės narės nevykdo savo pareigos pranešti apie pažeidimą per du mėnesius po ketvirčio, kuriame buvo išaiškintas pažeidimas ir arba buvo gauta naujų žinių apie pažeidimą, pabaigos (Reglamentas (EEB) Nr. 595/91, 3 straipsnio 1 dalis ir 5 straipsnio 1 dalis). Tarp šių valstybių narių Vokietija ir Ispanija atsiskaito už daugiau kaip 50 % išaiškintų pažeidimų. Komisija pranešė valstybėms narėms apie šią problemą, ją pateikdama 2002 metų Komisijos ataskaitoje dėl kovos su sukčiavimu (10.2.2 punktas) ir ją aptardama keliuose forumuose, pavyzdžiui, pagal 280 straipsnį įsteigtos darbo grupės, COCOLAF ir darbo grupės „Pažeidimai ir tarpusavio pagalba – žemės ūkio produktai“ posėdžiuose.

Valstybės narės buvo informuotos apie neatitikimus ir paprašytos atnaujinti informaciją apie šiuos atvejus atsiunčiant skaitmeninio formato duomenis. Pagal 280 straipsnį įsteigtos darbo grupės, COCOLAF ir darbo grupės „Pažeidimai ir tarpusavio pagalba – žemės ūkio produktai“ posėdžiuose valstybėms narėms buvo pateikti paaiškinimai ir jos buvo mokomos naudotis ECR (Elektroninio atvejų registro) duomenų baze. Bendrai galima teigti, kad pagerėjo valstybių narių teikiama informacija apie pažeidimus, tačiau dar ne visi Reglamento (EEB) Nr. 595/91 reikalavimai visiškai įvykdyti.

Dėl informacijos nenuoseklumo, Komisija ir toliau stengsis įpareigoti valstybes nares laikytis visų Reglamento (EEB) Nr. 595/91 nuostatų, kad per nustatytus terminus iš visų valstybių narių gautų visiškai patikimus duomenis su vienodo pobūdžio informacija.

| IV. | Pagal 2004 metų gegužės mėnesį atnaujintus duomenis susigrąžinimo procentas siekia 20,2 % (žr. 30 pastraipą).
  Komisija puikiai supranta, kad susigrąžinimo procentas valstybėse narėse nėra optimalus ir ėmėsi veiksmų jam pagerinti įsteigdama Susigrąžinimo tikslinę darbo grupę (žr. taip pat atsakymą į V straipsnio dalį).
  Mokėjimo agentūros ir valdymo institucijos, atsakingos už susigrąžinimą, kai kuriose valstybėse narėse (Italija, Graikija) visada teigė, kad, prieš pradėdamos taikyti susigrąžinimo procedūras, jos turi sulaukti teisminių baudžiamųjų procedūrų rezultatų, nors kai kuriais atvejais susigrąžinimo procesas gali vykti taikant civilinę ar administracinę teisę ir nebūtinai reikalauja lygiagrečiai pradėti baudžiamąsias teismines procedūras.
  Todėl pradinis valstybės narės pasirinkimas (administracinė procedūra, civilinė procedūra, baudžiamoji procedūra) turės įtakos susigrąžinimo terminams. Ribotam valstybių narių skaičiui administracinės susigrąžinimo procedūros gali būti pradėtos tik po galutinio sprendimo teisminėje baudžiamojoje procedūroje, jeigu tokia taikoma, turint omenyje, kad tokia procedūra gali tęstis 15 metų ir ilgiau.
  Italijoje iki 1995 metų 46 % bylų buvo nagrinėjamos taikant baudžiamąsias procedūras, kai tuo tarpu po 1995 metų tik 18 % bylų buvo taikomos tokios procedūros. Tai galima paaiškinti tuo, kad valstybė narė nusprendė imtis reikalingų administracinių priemonių kuo anksčiau – iš karto gavus pranešimą apie pažeidimą.
  Pasidalyto valdymo sąlygomis atsakinga valstybė narė turi palaikyti tiesioginį ryšį su skolininkais. Komisija neturi teisės nurašyti skolų. Reglamentas (EB) Nr. 1258/1999 numato, kad Komisija pagal įstatymus turi nutraukti visų Bendrijos išlaidų finansavimą, jeigu tos išlaidos buvo padarytos pažeidžiant Bendrijos taisykles. Kompromisinių susitarimų ir (arba) dalinių išmokų galimybė turi būti svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju remiantis nacionaline teise, kartu taikant Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 8 straipsnyje numatytus kriterijus. |
| --- | --- |

IV.

Pagal 2004 metų gegužės mėnesį atnaujintus duomenis susigrąžinimo procentas siekia 20,2 % (žr. 30 pastraipą).

Komisija puikiai supranta, kad susigrąžinimo procentas valstybėse narėse nėra optimalus ir ėmėsi veiksmų jam pagerinti įsteigdama Susigrąžinimo tikslinę darbo grupę (žr. taip pat atsakymą į V straipsnio dalį).

Mokėjimo agentūros ir valdymo institucijos, atsakingos už susigrąžinimą, kai kuriose valstybėse narėse (Italija, Graikija) visada teigė, kad, prieš pradėdamos taikyti susigrąžinimo procedūras, jos turi sulaukti teisminių baudžiamųjų procedūrų rezultatų, nors kai kuriais atvejais susigrąžinimo procesas gali vykti taikant civilinę ar administracinę teisę ir nebūtinai reikalauja lygiagrečiai pradėti baudžiamąsias teismines procedūras.

Todėl pradinis valstybės narės pasirinkimas (administracinė procedūra, civilinė procedūra, baudžiamoji procedūra) turės įtakos susigrąžinimo terminams. Ribotam valstybių narių skaičiui administracinės susigrąžinimo procedūros gali būti pradėtos tik po galutinio sprendimo teisminėje baudžiamojoje procedūroje, jeigu tokia taikoma, turint omenyje, kad tokia procedūra gali tęstis 15 metų ir ilgiau.

Italijoje iki 1995 metų 46 % bylų buvo nagrinėjamos taikant baudžiamąsias procedūras, kai tuo tarpu po 1995 metų tik 18 % bylų buvo taikomos tokios procedūros. Tai galima paaiškinti tuo, kad valstybė narė nusprendė imtis reikalingų administracinių priemonių kuo anksčiau – iš karto gavus pranešimą apie pažeidimą.

Pasidalyto valdymo sąlygomis atsakinga valstybė narė turi palaikyti tiesioginį ryšį su skolininkais. Komisija neturi teisės nurašyti skolų. Reglamentas (EB) Nr. 1258/1999 numato, kad Komisija pagal įstatymus turi nutraukti visų Bendrijos išlaidų finansavimą, jeigu tos išlaidos buvo padarytos pažeidžiant Bendrijos taisykles. Kompromisinių susitarimų ir (arba) dalinių išmokų galimybė turi būti svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju remiantis nacionaline teise, kartu taikant Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 8 straipsnyje numatytus kriterijus.

| V. | Vykdydama 2002 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą, pavadintą „Bendrijų išmokų, kylančių iš tiesioginio ir pasidalyto Bendrijos išlaidų valdymo, susigrąžinimo gerinimas“ (KOM(2002) 671 galutinis), Komisija nusprendė įsteigti bendrą OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato Susigrąžinimų tikslinę darbo grupę, kuri padės išspręsti problemas, susijusias su praeities našta, t. y. nuspręsti dėl visų prieš 1999 metus padarytų pažeidimų, dėl kurių iki šiol nėra galutinių sprendimų, kas turėtų prisiimti finansines pasekmes – Bendrija ar valstybė narė.
  Dėl Audito Rūmų pastabos, kad nėra tinkamų kriterijų, leidžiančių nuspręsti, ar nurašytas sumas turėtų prisiimti valstybės narės, ar Bendrija, Komisija nurodo, kad laikui bėgant ir remdamasi sukaupta patirtimi Komisija parengė ir 2002 metų liepos mėnesį pradėjo taikyti keturis pagrindinius principus ir kelis procedūrinius kriterijus (žr. 44 pastraipą).
  Po to, kai 2003 metais buvo įsteigta Susigrąžinimų tikslinė darbo grupė, Komisijos tarnybos parengė išsamų sąrašą kriterijų, pagal kuriuos visi šie atvejai bus tikrinami sprendžiant, ar nesusigrąžintos sumos bus pareikalautos iš Bendrijos, ar valstybės narės. |
| --- | --- |

V.

Vykdydama 2002 m. gruodžio 3 d. Komisijos komunikatą, pavadintą „Bendrijų išmokų, kylančių iš tiesioginio ir pasidalyto Bendrijos išlaidų valdymo, susigrąžinimo gerinimas“ (KOM(2002) 671 galutinis), Komisija nusprendė įsteigti bendrą OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato Susigrąžinimų tikslinę darbo grupę, kuri padės išspręsti problemas, susijusias su praeities našta, t. y. nuspręsti dėl visų prieš 1999 metus padarytų pažeidimų, dėl kurių iki šiol nėra galutinių sprendimų, kas turėtų prisiimti finansines pasekmes – Bendrija ar valstybė narė.

Dėl Audito Rūmų pastabos, kad nėra tinkamų kriterijų, leidžiančių nuspręsti, ar nurašytas sumas turėtų prisiimti valstybės narės, ar Bendrija, Komisija nurodo, kad laikui bėgant ir remdamasi sukaupta patirtimi Komisija parengė ir 2002 metų liepos mėnesį pradėjo taikyti keturis pagrindinius principus ir kelis procedūrinius kriterijus (žr. 44 pastraipą).

Po to, kai 2003 metais buvo įsteigta Susigrąžinimų tikslinė darbo grupė, Komisijos tarnybos parengė išsamų sąrašą kriterijų, pagal kuriuos visi šie atvejai bus tikrinami sprendžiant, ar nesusigrąžintos sumos bus pareikalautos iš Bendrijos, ar valstybės narės.

| VI. | Pagal 1995 m. vasario 10 d. Komisijos dokumente SEK(95) 249 nustatytą pareigų paskirstymą, UCLAF–OLAF turėjo gauti visus valstybių narių teikiamus pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 595/91 pranešimus ir buvo atsakinga už pažeidimų analizę bei priimtų sprendimų realizavimo stebėjimą, taip pat už atitinkamų duomenų suvedimą į pažeidimų duomenų bazę.
  Sukčiavimo ir pažeidimų reikaluose OLAF pareiga imtis tokių lėšų susigrąžinimo veiksmų, kaip parengti kiekvieno konkretaus atvejo išvadą su taikytų procedūrų apžvalga ir argumentais galimoms finansinėms korekcijoms sąskaitų apmokėjimo procedūrose, kurias atlieka Žemės ūkio generalinis direktoratas kaip leidimą išduodantis pareigūnas. Sąskaitų apmokėjimo procedūras atlieka Žemės ūkio generalinis direktoratas, tačiau atliekant įvairius veiksmus šiam generaliniam direktoratui turi padėti OLAF (žr. taip pat IX punktą).
  Komisija visada nurodo dabartinių bendrąją žemės ūkio politiką reglamentuojančių teisės aktų kovos su sukčiavimu ir kontrolės pajėgumo teisines pasekmes, ypač atsižvelgdama į Tarnybos rekomendacijas dėl sprendimų įgyvendinimo stebėjimo.
  Komisijos nuomone, atsakomybės pasiskirstymas tarp OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato aiškiai apibrėžtas: pagal Komisijos komunikato SEK(95) 249 antrą priedą, OLAF atsakingas už lėšų susigrąžinimą praneštais pažeidimų atvejais. Bet kokį sprendimą nurašyti nesusigrąžinamas sumas turi priimti Žemės ūkio generalinis direktoratas per EŽŪOGF sąskaitų apmokėjimo procedūras, kurias vykdo Žemės ūkio generalinis direktoratas, pasinaudodamas OLAF pagalba atliekant įvairius veiksmus. |
| --- | --- |

VI.

Pagal 1995 m. vasario 10 d. Komisijos dokumente SEK(95) 249 nustatytą pareigų paskirstymą, UCLAF–OLAF turėjo gauti visus valstybių narių teikiamus pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 595/91 pranešimus ir buvo atsakinga už pažeidimų analizę bei priimtų sprendimų realizavimo stebėjimą, taip pat už atitinkamų duomenų suvedimą į pažeidimų duomenų bazę.

Sukčiavimo ir pažeidimų reikaluose OLAF pareiga imtis tokių lėšų susigrąžinimo veiksmų, kaip parengti kiekvieno konkretaus atvejo išvadą su taikytų procedūrų apžvalga ir argumentais galimoms finansinėms korekcijoms sąskaitų apmokėjimo procedūrose, kurias atlieka Žemės ūkio generalinis direktoratas kaip leidimą išduodantis pareigūnas. Sąskaitų apmokėjimo procedūras atlieka Žemės ūkio generalinis direktoratas, tačiau atliekant įvairius veiksmus šiam generaliniam direktoratui turi padėti OLAF (žr. taip pat IX punktą).

Komisija visada nurodo dabartinių bendrąją žemės ūkio politiką reglamentuojančių teisės aktų kovos su sukčiavimu ir kontrolės pajėgumo teisines pasekmes, ypač atsižvelgdama į Tarnybos rekomendacijas dėl sprendimų įgyvendinimo stebėjimo.

Komisijos nuomone, atsakomybės pasiskirstymas tarp OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato aiškiai apibrėžtas: pagal Komisijos komunikato SEK(95) 249 antrą priedą, OLAF atsakingas už lėšų susigrąžinimą praneštais pažeidimų atvejais. Bet kokį sprendimą nurašyti nesusigrąžinamas sumas turi priimti Žemės ūkio generalinis direktoratas per EŽŪOGF sąskaitų apmokėjimo procedūras, kurias vykdo Žemės ūkio generalinis direktoratas, pasinaudodamas OLAF pagalba atliekant įvairius veiksmus.

| VII. | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1469/95 EŽŪOGF garantijų skyriuje nustatė sistemą, leidžiančią per Komisijos informavimo sistemą identifikuoti operatorius, kurie kelia didelę grėsmę Bendrijos biudžetui. Per 8 šio reglamento taikymo metus susidaro įspūdis, kad pranešimų skaičius gana ribotas, ar net tiesiog nepatenkinamas.
  Komisija aktyviai aptarinėjo šią problemą Pažeidimų ir tarpusavio pagalbos ir Žemės ūkio produktų darbo grupėje ir įsipareigojo pateikti antrą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai su išsamiu „juodojo sąrašo“ reglamento taikymo vertinimu bei siūlomų veiksmų variantais. |
| --- | --- |

VII.

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1469/95 EŽŪOGF garantijų skyriuje nustatė sistemą, leidžiančią per Komisijos informavimo sistemą identifikuoti operatorius, kurie kelia didelę grėsmę Bendrijos biudžetui. Per 8 šio reglamento taikymo metus susidaro įspūdis, kad pranešimų skaičius gana ribotas, ar net tiesiog nepatenkinamas.

Komisija aktyviai aptarinėjo šią problemą Pažeidimų ir tarpusavio pagalbos ir Žemės ūkio produktų darbo grupėje ir įsipareigojo pateikti antrą ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai su išsamiu „juodojo sąrašo“ reglamento taikymo vertinimu bei siūlomų veiksmų variantais.

| VIII. | Sumos, nurodytos EŽŪOGF baigiamosios ataskaitos 105 lentelėje (patikimai gautinos sumos, kurių nesaisto jokios sąlygos, fiksuotos gautinos sumos, tiksliai išreikštos piniginėmis sumomis, gautinos sumos, kurioms jokie mokėjimo terminai nenustatyti), skiriasi nuo ECR duomenų bazėje nurodytų sumų (kas ketvirtį pranešamų konkretaus termino pažeidimų sumos, kurios sąmatų rengimo stadijoje dar gali būti koreguojamos).
  Komisija paprašė valstybių narių preliminariai suderinti ECR duomenų bazę su 105 lentele, atsižvelgiant į tai, kad šie du duomenų rinkiniai niekada nesutaps. Iki šiol pirmasis prioritetas buvo pagerinti duomenų kokybę. ECR duomenų bazės duomenys dabar pasiekė tokį patikimumo lygį, kuris leidžia palyginti duomenis. |
| --- | --- |

VIII.

Sumos, nurodytos EŽŪOGF baigiamosios ataskaitos 105 lentelėje (patikimai gautinos sumos, kurių nesaisto jokios sąlygos, fiksuotos gautinos sumos, tiksliai išreikštos piniginėmis sumomis, gautinos sumos, kurioms jokie mokėjimo terminai nenustatyti), skiriasi nuo ECR duomenų bazėje nurodytų sumų (kas ketvirtį pranešamų konkretaus termino pažeidimų sumos, kurios sąmatų rengimo stadijoje dar gali būti koreguojamos).

Komisija paprašė valstybių narių preliminariai suderinti ECR duomenų bazę su 105 lentele, atsižvelgiant į tai, kad šie du duomenų rinkiniai niekada nesutaps. Iki šiol pirmasis prioritetas buvo pagerinti duomenų kokybę. ECR duomenų bazės duomenys dabar pasiekė tokį patikimumo lygį, kuris leidžia palyginti duomenis.

| IX. | Artimiausioje ateityje valstybės narės turės pereiti prie elektroninio pranešimų apie pažeidimus formato. Elektroninis formatas pagerins duomenų kokybę, pranešimų apie pažeidimus savalaikiškumą ir padės išvengti nesusipratimų ar skirtingo traktavimo.
  Šiuo metu Komisija padeda valstybėms narėms šioje srityje ir, be to, svarsto galimybę padidinti pažeidimų sumos slenkstį nuo 4 000 eurų iki 10 000 eurų tam, kad sumažėtų duomenų srautas, o tai leistų skirti dėmesį svarbiausiems atvejams.
  Ieškodama būdų pašalinti informavimo apie pažeidimus, lėšų susigrąžinimo ir neteisingų ŽŪBP mokėjimų nurašymo sistemos trūkumus, Komisija nusprendė pateikti Tarybos reglamento (EEB) Nr. 595/91 ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 pakeitimų pasiūlymų projektą.
  Komisijos nuomone, atsakomybės pasiskirstymas tarp OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato aiškiai apibrėžtas: pagal Komisijos komunikato SEK(95) 249 antrą priedą, OLAF atsakingas už lėšų susigrąžinimą praneštais pažeidimų atvejais. Bet kokį sprendimą nurašyti negrąžinamas sumas turi priimti Žemės ūkio generalinis direktoratas per EŽŪOGF sąskaitų apmokėjimo procedūras, kurias vykdo Žemės ūkio generalinis direktoratas, pasinaudodamas OLAF pagalba atliekant įvairius veiksmus.
  Pagaliau, dėl siūlomo „juodojo sąrašo“ uždraudimo Komisija, nors ir sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad ši sistema neveikia pakankamai gerai. Ji mano, kad dar yra galimybių pagerinti šią schemą, todėl, jos nuomone, valstybėms narėms reikėtų tobulinti šios priemonės taikymą, o ne tiesiog jos atsisakyti. Aišku, tobulumui ribų nėra, o pats tokio reglamento buvimo faktas atlieka prevencinį vaidmenį, kuris, be abejo, silpnėja, kai taikomas neveiksmingai. Šiame kontekste verta pastebėti, kad sąskaitų apmokėjime pradėti sistemingai naudoti su „juodųjų sąrašų“ taikymu susiję aspektai. |
| --- | --- |

IX.

Artimiausioje ateityje valstybės narės turės pereiti prie elektroninio pranešimų apie pažeidimus formato. Elektroninis formatas pagerins duomenų kokybę, pranešimų apie pažeidimus savalaikiškumą ir padės išvengti nesusipratimų ar skirtingo traktavimo.

Šiuo metu Komisija padeda valstybėms narėms šioje srityje ir, be to, svarsto galimybę padidinti pažeidimų sumos slenkstį nuo 4 000 eurų iki 10 000 eurų tam, kad sumažėtų duomenų srautas, o tai leistų skirti dėmesį svarbiausiems atvejams.

Ieškodama būdų pašalinti informavimo apie pažeidimus, lėšų susigrąžinimo ir neteisingų ŽŪBP mokėjimų nurašymo sistemos trūkumus, Komisija nusprendė pateikti Tarybos reglamento (EEB) Nr. 595/91 ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 pakeitimų pasiūlymų projektą.

Komisijos nuomone, atsakomybės pasiskirstymas tarp OLAF ir Žemės ūkio generalinio direktorato aiškiai apibrėžtas: pagal Komisijos komunikato SEK(95) 249 antrą priedą, OLAF atsakingas už lėšų susigrąžinimą praneštais pažeidimų atvejais. Bet kokį sprendimą nurašyti negrąžinamas sumas turi priimti Žemės ūkio generalinis direktoratas per EŽŪOGF sąskaitų apmokėjimo procedūras, kurias vykdo Žemės ūkio generalinis direktoratas, pasinaudodamas OLAF pagalba atliekant įvairius veiksmus.

Pagaliau, dėl siūlomo „juodojo sąrašo“ uždraudimo Komisija, nors ir sutinka su Audito Rūmų nuomone, kad ši sistema neveikia pakankamai gerai. Ji mano, kad dar yra galimybių pagerinti šią schemą, todėl, jos nuomone, valstybėms narėms reikėtų tobulinti šios priemonės taikymą, o ne tiesiog jos atsisakyti. Aišku, tobulumui ribų nėra, o pats tokio reglamento buvimo faktas atlieka prevencinį vaidmenį, kuris, be abejo, silpnėja, kai taikomas neveiksmingai. Šiame kontekste verta pastebėti, kad sąskaitų apmokėjime pradėti sistemingai naudoti su „juodųjų sąrašų“ taikymu susiję aspektai.

INTRODUCTION

| 4. | During 2003, the Commission updated the figures for the cumulative total of irregular CAP payments. The updated figures are (see paragraph 30):






  — | irregularities notified after payment: EUR 2 983 million; |
| --- | --- | --- |

4.

During 2003, the Commission updated the figures for the cumulative total of irregular CAP payments. The updated figures are (see paragraph 30):

—

irregularities notified after payment: EUR 2 983 million;

| — | amount recovered from claimants: EUR 603 million; |
| --- | --- |

—

amount recovered from claimants: EUR 603 million;

| — | amount written off against EAGGF: EUR 153 million; |
| --- | --- |

—

amount written off against EAGGF: EUR 153 million;

| — | amount charged to Member States: EUR 144 million; |
| --- | --- |

—

amount charged to Member States: EUR 144 million;

| — | amount to be recovered: EUR 2 083 million. |
| --- | --- |

—

amount to be recovered: EUR 2 083 million.

ANALYSIS

| 9. | At the beginning of May 2004, the amount of irregular payments notified since 1971 stood at EUR 2 983 million while the amount to be recovered represented EUR 2 083 million. The updated percentage refered to by the Court represented therefore 30 %. (The quality and reliability of the data has improved during the year 2003 due to the quality checks, audits of the Task Force Recovery and feedback from Member States). This figure includes all updates of the year 2003 and the financial impact of Commission Decision 2003/481/EC. |
| --- | --- |

9.

At the beginning of May 2004, the amount of irregular payments notified since 1971 stood at EUR 2 983 million while the amount to be recovered represented EUR 2 083 million. The updated percentage refered to by the Court represented therefore 30 %. (The quality and reliability of the data has improved during the year 2003 due to the quality checks, audits of the Task Force Recovery and feedback from Member States). This figure includes all updates of the year 2003 and the financial impact of Commission Decision 2003/481/EC.

| 11. | During 2003, the Commission updated its figures for debts prior to 1994. The updated percentage is 22,4 % (see paragraph 30). |
| --- | --- |

11.

During 2003, the Commission updated its figures for debts prior to 1994. The updated percentage is 22,4 % (see paragraph 30).

| 13. | The latest CAP reforms have been conducted and adopted in particular with the aim of minimising the risks of fraud and other irregularities.
  The IACS (Integrated Administration and Control System), which is acknowledged by the Court as having a major impact on the prevention of irregular payments, is now covering, directly or indirectly, 80 % of CAP expenditure. |
| --- | --- |

13.

The latest CAP reforms have been conducted and adopted in particular with the aim of minimising the risks of fraud and other irregularities.

The IACS (Integrated Administration and Control System), which is acknowledged by the Court as having a major impact on the prevention of irregular payments, is now covering, directly or indirectly, 80 % of CAP expenditure.

| 15.(b) | Additional developments are to be found in the Commission Report 2002 on the fight against fraud. |
| --- | --- |

15.(b)

Additional developments are to be found in the Commission Report 2002 on the fight against fraud.

| 17. | The Commission shares the view that Member States interpret differently the notion of primary administrative or judicial findings of facts; however, it has defined, on various occasions, in different documents and interpretative notes what is to be meant by this notion while a definition is given in the context of the black list in Commission Regulation (EC) No 745/96, Article 1(2) (7). |
| --- | --- |

17.

The Commission shares the view that Member States interpret differently the notion of primary administrative or judicial findings of facts; however, it has defined, on various occasions, in different documents and interpretative notes what is to be meant by this notion while a definition is given in the context of the black list in Commission Regulation (EC) No 745/96, Article 1(2) (7).

| 21. | Germany and Spain together account for more than 50 % of the reported irregularities and these two Member States seldom report on time. The Commission has informed Member States by discussing this problem in meetings as Cocolaf and Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and by publishing the relevant figures in the Commission Report 2002 on the fight against fraud (paragraph 10.2.2). |
| --- | --- |

21.

Germany and Spain together account for more than 50 % of the reported irregularities and these two Member States seldom report on time. The Commission has informed Member States by discussing this problem in meetings as Cocolaf and Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and by publishing the relevant figures in the Commission Report 2002 on the fight against fraud (paragraph 10.2.2).

| 22. | The Commission has made Member States aware of the fact that the time between the discovery and the reporting of an irregularity is too long. In annual reports and presentations in meetings of Cocolaf, Member States have been informed that the reporting time could have an impact on the determination of the negligence of a Member State (see Commission Report 2002 on the fight against fraud, point 10.5).
  Almost 90 % of irregularities are notified within two years of their discovery. |
| --- | --- |

22.

The Commission has made Member States aware of the fact that the time between the discovery and the reporting of an irregularity is too long. In annual reports and presentations in meetings of Cocolaf, Member States have been informed that the reporting time could have an impact on the determination of the negligence of a Member State (see Commission Report 2002 on the fight against fraud, point 10.5).

Almost 90 % of irregularities are notified within two years of their discovery.

| 24. | The Task Force Recovery (see paragraph V) in the course of its audit also found out that Italy has not yet notified the writing off of certain debts in spite of court orders establishing that there had not been any fraud committed.
  The necessary corrections have been introduced in the ECR database after July 2003. |
| --- | --- |

24.

The Task Force Recovery (see paragraph V) in the course of its audit also found out that Italy has not yet notified the writing off of certain debts in spite of court orders establishing that there had not been any fraud committed.

The necessary corrections have been introduced in the ECR database after July 2003.

| 25. | OLAF has informed Member States in several meetings that some cases still had a pending financial state, i.e. amounts were still to be calculated. Member States were asked to update these cases as soon as (new) information became available (see also point 28). |
| --- | --- |

25.

OLAF has informed Member States in several meetings that some cases still had a pending financial state, i.e. amounts were still to be calculated. Member States were asked to update these cases as soon as (new) information became available (see also point 28).

| 26. | The Commission introduced an electronic reporting system in 2001. At the same time specific fields relating to „Interest“ and „Penalties“ were introduced. Some Member States started to use this system as from 2002. For 2003, 30 % of the cases provide information concerning penalties and/or interest. |
| --- | --- |

26.

The Commission introduced an electronic reporting system in 2001. At the same time specific fields relating to „Interest“ and „Penalties“ were introduced. Some Member States started to use this system as from 2002. For 2003, 30 % of the cases provide information concerning penalties and/or interest.

| 27. | The Commission is aware of the problem of inconsistencies of definition and coverage in the information supplied and has already remarked on this problem (see Commission 2002 Report on the fight against fraud, paragraph 11.2). In addition, OLAF also informed Member States in several meetings that the non-reporting of the CN code (product description) would hinder the Commission in producing analyses. |
| --- | --- |

27.

The Commission is aware of the problem of inconsistencies of definition and coverage in the information supplied and has already remarked on this problem (see Commission 2002 Report on the fight against fraud, paragraph 11.2). In addition, OLAF also informed Member States in several meetings that the non-reporting of the CN code (product description) would hinder the Commission in producing analyses.

| 28. | The Commission has made substantial efforts to improve the quality of information supplied by Member States in the initial communication as well as in all updates on financial impact. In the framework of the Task Force Recovery, a first attempt has been made to audit the completeness and reliability of the communications and its updates by the Member States. |
| --- | --- |

28.

The Commission has made substantial efforts to improve the quality of information supplied by Member States in the initial communication as well as in all updates on financial impact. In the framework of the Task Force Recovery, a first attempt has been made to audit the completeness and reliability of the communications and its updates by the Member States.

| 29. | Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR. Reasons for discrepancies can be due to the lack of human resources in order to monitor on a regular basis the constant flow of data provided by Member States. The number of staff has meanwhile been increased. The module has been translated into all languages of EU and a manual has been written. |
| --- | --- |

29.

Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR. Reasons for discrepancies can be due to the lack of human resources in order to monitor on a regular basis the constant flow of data provided by Member States. The number of staff has meanwhile been increased. The module has been translated into all languages of EU and a manual has been written.

| 30. | The Commission asked Member States to verify the figures of draft Commission Report 2002 on the fight against fraud. Feedback of Member States was taken into account before the final version of the Commission Report 2002 on the fight against fraud was released; therefore, the figures in this Report have the agreement of Member States.
  Cases and communications have been updated during the year 2003 on the basis of:






  — | quality checks by OLAF, |
| --- | --- | --- |

30.

The Commission asked Member States to verify the figures of draft Commission Report 2002 on the fight against fraud. Feedback of Member States was taken into account before the final version of the Commission Report 2002 on the fight against fraud was released; therefore, the figures in this Report have the agreement of Member States.

Cases and communications have been updated during the year 2003 on the basis of:

—

quality checks by OLAF,

| — | findings of Member States concerning the data in the ECR database, |
| --- | --- |

—

findings of Member States concerning the data in the ECR database,

| — | updates of old cases by Member States, |
| --- | --- |

—

updates of old cases by Member States,

| — | Commission Decision 2003/481/EC, |
| --- | --- |

—

Commission Decision 2003/481/EC,

| — | audit findings by the Task Force Recovery, |
| --- | --- |

—

audit findings by the Task Force Recovery,

| — | audit findings by the Court of Auditors. |
| --- | --- |

—

audit findings by the Court of Auditors.

Figures based on the data available in the ECR database on 2 May 2004 are in line with the figures as produced for the Commission Report 2002 on the fight against fraud. However, it was already mentioned in this Report that the „figures must be handled with great caution“ (p. 41) as „there is no certainty that the total number of communications received represents the total frauds and irregularities detected by Member States“ (p. 44).

The effects of the updates during 2003 and Commission Decision 2003/481/EC (EUR 75 million) have been taken into account.

| 31. | The Commission recognises that there are deficiencies in the link between ECR and CMS (Case Management System). A request for a change in the ECR database was made in September 2003. An extra field will be added to the module to create a link between CMS and the ECR database, making it also possible to access the information on the financial recovery situation provided by the Member State. |
| --- | --- |

31.

The Commission recognises that there are deficiencies in the link between ECR and CMS (Case Management System). A request for a change in the ECR database was made in September 2003. An extra field will be added to the module to create a link between CMS and the ECR database, making it also possible to access the information on the financial recovery situation provided by the Member State.

| 32.(b) and (c) | A large number of the cases were already closed. |
| --- | --- |

32.(b) and (c)

A large number of the cases were already closed.

| 36. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

36.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 37. | In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget. The Commission has defined as early as 1996 the following guideline (8) that the recovery procedure should be launched as soon as possible after the irregularity had been detected and should be completed within four years after the date of the first communication of fraud or irregularity. In the opposite case, the Member State may be required to show that there was no negligence.
  The four-year period is extended to eight years in case of judicial procedures, on the condition that the Commission is fully informed of the recovery procedure. |
| --- | --- |

37.

In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget. The Commission has defined as early as 1996 the following guideline (8) that the recovery procedure should be launched as soon as possible after the irregularity had been detected and should be completed within four years after the date of the first communication of fraud or irregularity. In the opposite case, the Member State may be required to show that there was no negligence.

The four-year period is extended to eight years in case of judicial procedures, on the condition that the Commission is fully informed of the recovery procedure.

| 39. | The Commission has identified a certain number of problems in this context. In its Communication COM(202) 671 final of 3 December 2002, the Commission recommended the initiation of corrective measures, namely:






  — | setting up of the Task Force Recovery to speed up the treatment of the backlog, |
| --- | --- | --- |

39.

The Commission has identified a certain number of problems in this context. In its Communication COM(202) 671 final of 3 December 2002, the Commission recommended the initiation of corrective measures, namely:

—

setting up of the Task Force Recovery to speed up the treatment of the backlog,

| — | modifying Regulation (EC) No 1258/1999 and therefore Regulation (EEC) No 595/91 to prevent new backlogs in the future. |
| --- | --- |

—

modifying Regulation (EC) No 1258/1999 and therefore Regulation (EEC) No 595/91 to prevent new backlogs in the future.

Such provisions on writing off irrecoverable Community entitlements should provide the regulatory basis to carry out this operation prudently thanks to specific, clear-cut criteria and transparent legal procedure in particular based on:

| — | annual global communications by Member States regarding the stage of their national recovery procedures, |
| --- | --- |

—

annual global communications by Member States regarding the stage of their national recovery procedures,

| — | attentive scrutiny of the files examined by the Task Force Recovery, |
| --- | --- |

—

attentive scrutiny of the files examined by the Task Force Recovery,

| — | approved criteria to determine whether the non-recovered amounts should be charged to the Community Budget or to the Member State. |
| --- | --- |

—

approved criteria to determine whether the non-recovered amounts should be charged to the Community Budget or to the Member State.

| 40. | During 2003, the Commission updated the cumulative recovery rate as at the end of 2002 at 20,2 % of the global financial impact of cases detected after payment (effectively recovered by the Member States).
  Through the clearance-of-accounts procedure, a further EUR 144 million (4,8 %) has been charged to the Member States and EUR 153 million (5,1 %) to the EAGGF budget (see paragraph 4). |
| --- | --- |

40.

During 2003, the Commission updated the cumulative recovery rate as at the end of 2002 at 20,2 % of the global financial impact of cases detected after payment (effectively recovered by the Member States).

Through the clearance-of-accounts procedure, a further EUR 144 million (4,8 %) has been charged to the Member States and EUR 153 million (5,1 %) to the EAGGF budget (see paragraph 4).

| 41. | The Commission agrees that the recovery rate is low but this assessment can be explained by the fact that, in matters of shared management, recovery procedures are not uniform nor harmonised in Member States and this is an unexpected effect of the assimilation principle posed by Article 280 of the Treaty which jeopardises the uniformity of implementation of Community legislation because recovery of Community monies follows the national rules.
  However, the Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 in order to improve the weaknesses of the actual situation (see paragraph 39).






  (a) | In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget.
  The case which the Court refers to was notified on 29 May 1991 and updated in 1997. The Commission wishes to point out that this case was not included in the TFR audit selection on account of the wrong amount reported in ECR. |
| --- | --- | --- |

41.

The Commission agrees that the recovery rate is low but this assessment can be explained by the fact that, in matters of shared management, recovery procedures are not uniform nor harmonised in Member States and this is an unexpected effect of the assimilation principle posed by Article 280 of the Treaty which jeopardises the uniformity of implementation of Community legislation because recovery of Community monies follows the national rules.

However, the Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 in order to improve the weaknesses of the actual situation (see paragraph 39).

(a)

In the absence of total recovery, the financial consequences of the irregularities shall be borne by the Member State in the event of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States. In other cases the burden shall be borne by the Community budget.

The case which the Court refers to was notified on 29 May 1991 and updated in 1997. The Commission wishes to point out that this case was not included in the TFR audit selection on account of the wrong amount reported in ECR.

| (b) | The objective of the amendment of Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 is, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member Sates more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework. |
| --- | --- |

(b)

The objective of the amendment of Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 is, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member Sates more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework.

| (c) | According to Article 280(2) of the EC Treaty „Member States shall take the same measures to counter fraud affecting the financial interests of the Community as they take to counter fraud affecting their own financial interests“. There is a constant case law of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules prevailing in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status on CAP debts. |
| --- | --- |

(c)

According to Article 280(2) of the EC Treaty „Member States shall take the same measures to counter fraud affecting the financial interests of the Community as they take to counter fraud affecting their own financial interests“. There is a constant case law of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules prevailing in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status on CAP debts.

| (d) | As regards the outcome of the combined UCLAF/German 1992 investigation, this case will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure. |
| --- | --- |

(d)

As regards the outcome of the combined UCLAF/German 1992 investigation, this case will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure.

| (f) | According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting transactions or partial payments are conditions to be assessed on a case-by-case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999. |
| --- | --- |

(f)

According to Regulation (EC) No 1258/1999 the Commission is legally obliged to exclude all expenditure from Community financing where that expenditure has not been executed in compliance with Community rules. Accepting transactions or partial payments are conditions to be assessed on a case-by-case approach on the basis of national law and in conjunction with the criteria as laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 1258/1999.

| 42. | The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member States more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework. |
| --- | --- |

42.

The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91, inter alia, to address the shortcomings pointed out by the Court by making Member States more responsible and by providing ex post controls in the clearance-of-accounts framework.

| 43. | During 2003, the Commission has updated the figures on amounts written off as at the end of 2002. The updated figures are:






  — | charged to Member States: EUR 144 million, |
| --- | --- | --- |

43.

During 2003, the Commission has updated the figures on amounts written off as at the end of 2002. The updated figures are:

—

charged to Member States: EUR 144 million,

| — | charged to EAGGF: EUR 153 million. |
| --- | --- |

—

charged to EAGGF: EUR 153 million.

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. It points to the efforts made through the reform of the clearance of accounts in 1996 together with the developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies.

These cases will be dealt with in the clearance-of-accounts procedure.

| 44. | The Commission has applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. As regards the guiding principles:






  — | if the whole amount cannot be recovered for objective reasons and the Member State has done all it can to recover the amount on time without displaying any negligence, the unrecovered amounts are charged to the Community budget. |
| --- | --- | --- |

44.

The Commission has applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. As regards the guiding principles:

—

if the whole amount cannot be recovered for objective reasons and the Member State has done all it can to recover the amount on time without displaying any negligence, the unrecovered amounts are charged to the Community budget.

| — | in all other cases, where the irregularity is attributed to the Member State or where the recovery procedures have not been conducted with all the diligence required, the amounts in question are charged to defaulting Member States. |
| --- | --- |

—

in all other cases, where the irregularity is attributed to the Member State or where the recovery procedures have not been conducted with all the diligence required, the amounts in question are charged to defaulting Member States.

| — | the recovery procedure must be started as soon as possible after the irregularity has been detected and should be completed within four years of the fraud or irregularity first being reported. If not, the Member State must show there has been no negligence. |
| --- | --- |

—

the recovery procedure must be started as soon as possible after the irregularity has been detected and should be completed within four years of the fraud or irregularity first being reported. If not, the Member State must show there has been no negligence.

| — | the treatment of individual cases must be discussed in detail with all the Member States concerned. |
| --- | --- |

—

the treatment of individual cases must be discussed in detail with all the Member States concerned.

As regards the procedural criteria, the questions to be answered are:

| — | Has the recovery procedure started? Can it be completed within a reasonable period? |
| --- | --- |

—

Has the recovery procedure started? Can it be completed within a reasonable period?

| — | Has the recovery procedure not been completed for reasons of force majeure or for other compelling reasons? |
| --- | --- |

—

Has the recovery procedure not been completed for reasons of force majeure or for other compelling reasons?

| — | Was recovery not initiated because of the negligence of the Member State or its failure to take action? |
| --- | --- |

—

Was recovery not initiated because of the negligence of the Member State or its failure to take action?

Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined the criteria and have drawn up a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998.

| 48. | There is no link between the financial corrections based on a system analysis and the individual cases of fraud for which amounts have not yet been recovered. Article 8(2) of Regulation (EC) No 1258/1999 and Article 5(2) of Regulation (EEC) No 595/91 provide clear procedural rules to be followed for the treatment of specific cases of fraud and irregularities. |
| --- | --- |

48.

There is no link between the financial corrections based on a system analysis and the individual cases of fraud for which amounts have not yet been recovered. Article 8(2) of Regulation (EC) No 1258/1999 and Article 5(2) of Regulation (EEC) No 595/91 provide clear procedural rules to be followed for the treatment of specific cases of fraud and irregularities.

| 49. | As the Court mentioned it in an earlier report (9), the Commission undertook in 1999 a review of all the pre-1995 cases still pending in order to take a decision on whether to charge them to the Community or to the Member States. The exercise was limited to six Member States (10), on account of the poor quality of the available data and also taking into consideration the limited human resources available. |
| --- | --- |

49.

As the Court mentioned it in an earlier report (9), the Commission undertook in 1999 a review of all the pre-1995 cases still pending in order to take a decision on whether to charge them to the Community or to the Member States. The exercise was limited to six Member States (10), on account of the poor quality of the available data and also taking into consideration the limited human resources available.

| 50. | Following the Commission decision mentioned by the Court, all cases involved were updated in the ECR database. This now contains the number of the Commission Decision, the authority who should bear the loss and the amounts involved.
  The distribution of the costs of writes off between the Communitiy budget and Member States budget in the June 2003 decision should not be taken as a precedent for future decisions. In respect of Italy, which appeared to be the largest debtor, due to the large number of Italian cases and the poor cooperation of the Member State, it was decided in 1999 to concentrate on the cases of other Member States and to postpone the scrutiny of Italian files. |
| --- | --- |

50.

Following the Commission decision mentioned by the Court, all cases involved were updated in the ECR database. This now contains the number of the Commission Decision, the authority who should bear the loss and the amounts involved.

The distribution of the costs of writes off between the Communitiy budget and Member States budget in the June 2003 decision should not be taken as a precedent for future decisions. In respect of Italy, which appeared to be the largest debtor, due to the large number of Italian cases and the poor cooperation of the Member State, it was decided in 1999 to concentrate on the cases of other Member States and to postpone the scrutiny of Italian files.

| 51. | The Commission set up a Task Force Recovery in 2003 in order to clear all the pending irregularity cases prior to 1999. In the framework of the audits carried out by the Task Force Recovery throughout 2003, the remaining pre-1995 files above a given threshold (EUR 500 000) were examined for nine Member States (11). In total, 443 cases were examined in the course of this audit, among which them 343 cases for Italy. The related clearance-of-accounts procedure for the bulk of examined files is ongoing. |
| --- | --- |

51.

The Commission set up a Task Force Recovery in 2003 in order to clear all the pending irregularity cases prior to 1999. In the framework of the audits carried out by the Task Force Recovery throughout 2003, the remaining pre-1995 files above a given threshold (EUR 500 000) were examined for nine Member States (11). In total, 443 cases were examined in the course of this audit, among which them 343 cases for Italy. The related clearance-of-accounts procedure for the bulk of examined files is ongoing.

| 52.(a) and (b) | The Commission has taken the necessary steps to remedy this situation. Since July 2003 the number of the Commission Decision and the amounts involved are stored in the digital file and there is a reference to the Commission Decision in the paper file. A change request has been formulated to create an extra field in the ECR database in which the Commission Decision number can be saved. Since March 2004, the ECR database contains a specific field in which the Commission decisions are listed.
  The 1993 clearance-of-accounts decision was proposed in 1997, and UCLAF was responsible for the corrections proposed for inadequate follow up of irregularities. Due to the old clearance-of-accounts procedure, cases were not properly documented. However, these procedures are clear now. |
| --- | --- |

52.(a) and (b)

The Commission has taken the necessary steps to remedy this situation. Since July 2003 the number of the Commission Decision and the amounts involved are stored in the digital file and there is a reference to the Commission Decision in the paper file. A change request has been formulated to create an extra field in the ECR database in which the Commission Decision number can be saved. Since March 2004, the ECR database contains a specific field in which the Commission decisions are listed.

The 1993 clearance-of-accounts decision was proposed in 1997, and UCLAF was responsible for the corrections proposed for inadequate follow up of irregularities. Due to the old clearance-of-accounts procedure, cases were not properly documented. However, these procedures are clear now.

| (c) | The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already „anticipate“ these recommendations and take them for granted. |
| --- | --- |

(c)

The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already „anticipate“ these recommendations and take them for granted.

| 53. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

53.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 55. | The competent Commission service (OLAF's intelligence units) had to improve the quality of the data before it could be used for analyses and intelligence-driven investigations. In the year 2003 the first basic analyses on the basis of the data of ECR database have been presented to Member States in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“.
  The developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies should facilitate and speed up the recovery process. |
| --- | --- |

55.

The competent Commission service (OLAF's intelligence units) had to improve the quality of the data before it could be used for analyses and intelligence-driven investigations. In the year 2003 the first basic analyses on the basis of the data of ECR database have been presented to Member States in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“.

The developments discussed in paragraphs 39 and 41 of the replies should facilitate and speed up the recovery process.

| 57. | The Commission endorses the Court's statement on the weaknesses of the ECR system and has performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. The Commission has started a discussion with the Member States on the simplification of the reporting system. |
| --- | --- |

57.

The Commission endorses the Court's statement on the weaknesses of the ECR system and has performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. The Commission has started a discussion with the Member States on the simplification of the reporting system.

| 58. | The Commission has asked Member States to update these cases the during Article 280 Working Group meeting of 12 March 2003 and Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ of 11 March 2003 (see paragraph 25). |
| --- | --- |

58.

The Commission has asked Member States to update these cases the during Article 280 Working Group meeting of 12 March 2003 and Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ of 11 March 2003 (see paragraph 25).

| 59. | The Commission uses the data for operational and recovery follow-up purposes as well as strategic intelligence purposes. This is however done by analysts of OLAF itself, therefore no direct link between the ECR module and (other) users can be found.
  Most of the time, data is prepared by OLAF staff on request of other users inside the Community services or outside in Member States such as Austria and Germany, which are using the data to prepare Regulation (EEC) No 4045/89 controls. |
| --- | --- |

59.

The Commission uses the data for operational and recovery follow-up purposes as well as strategic intelligence purposes. This is however done by analysts of OLAF itself, therefore no direct link between the ECR module and (other) users can be found.

Most of the time, data is prepared by OLAF staff on request of other users inside the Community services or outside in Member States such as Austria and Germany, which are using the data to prepare Regulation (EEC) No 4045/89 controls.

| 60. | The Commission services have presented figures and analyses of the ECR modules in several meetings with the Member States. |
| --- | --- |

60.

The Commission services have presented figures and analyses of the ECR modules in several meetings with the Member States.

| 62. | The competent authorities of Member States are faced with some delicate legal interpretation of questions and this notwithstanding the guidance provided by the Commission for a uniform interpretation of the black list tool. Among the difficulties put forward by Member States are:






  — | the concept of „serious negligence“ is a legal concept unknown in certain Member States in civil law, having in some Member States more affinity with the criminal process, |
| --- | --- | --- |

62.

The competent authorities of Member States are faced with some delicate legal interpretation of questions and this notwithstanding the guidance provided by the Commission for a uniform interpretation of the black list tool. Among the difficulties put forward by Member States are:

—

the concept of „serious negligence“ is a legal concept unknown in certain Member States in civil law, having in some Member States more affinity with the criminal process,

| — | the absence of an explicit clause which regulates liability in the case of a consortium or associated operators, |
| --- | --- |

—

the absence of an explicit clause which regulates liability in the case of a consortium or associated operators,

| — | the risk of having to pay for damages for a blacklisting that was ultimately overturned, which could have serious financial consequences for the Member State involved. |
| --- | --- |

—

the risk of having to pay for damages for a blacklisting that was ultimately overturned, which could have serious financial consequences for the Member State involved.

| 66. and 67. | Certifying Bodies have been provided with detailed instructions in the framework of an ad hoc expert meeting in 2002 focused on the checks to be made with Table 105. Table 105 aims at:






  — | overseeing and control of amounts of liabilities held by Member States, |
| --- | --- | --- |

66. and 67.

Certifying Bodies have been provided with detailed instructions in the framework of an ad hoc expert meeting in 2002 focused on the checks to be made with Table 105. Table 105 aims at:

—

overseeing and control of amounts of liabilities held by Member States,

| — | reflection on the level of liabilities, |
| --- | --- |

—

reflection on the level of liabilities,

| — | a tentative reconciliation of the data of Table 105 and the Paying Agencies' debtors' ledgers, and Table 104 with the ECR data base managed by OLAF. |
| --- | --- |

—

a tentative reconciliation of the data of Table 105 and the Paying Agencies' debtors' ledgers, and Table 104 with the ECR data base managed by OLAF.

The Commission services are giving increased attention to this question through a scrutiny of the annual reports of the Certification Bodies.

| 67. | The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already „anticipate“ these recommendations and take them for granted. During the clearance-of-accounts procedure, the Commission has very substantial powers; firstly, it is responsible for auditing and evaluating the Member State’s management of EAGGF Guarantee expenditure, and secondly, it is the institution which unilaterally decides which amounts to refuse for financing. |
| --- | --- |

67.

The Commission informs Member States of OLAF's recommendations, which are only mere proposals at that stage, the final decision being taken by the College. It is not excluded that some Member States already „anticipate“ these recommendations and take them for granted. During the clearance-of-accounts procedure, the Commission has very substantial powers; firstly, it is responsible for auditing and evaluating the Member State’s management of EAGGF Guarantee expenditure, and secondly, it is the institution which unilaterally decides which amounts to refuse for financing.

| 68. | There is a difference between the amounts contained in Table 105 (receivable which is certain and not subject to any condition, receivable of fixed amount expressed precisely in cash terms, receivable due and not subject to any payment time) for the EAGGF financial exercise and the amounts embodied in the ECR database (amount of quarterly reported irregularities for one particular term, which can be at that stage mere estimates subject to subsequent refinements).
  The Commission has asked Members States to undertake a tentative reconciliation of the ECR database with the data of Table 105, bearing in mind that both sets of data will never coincide. Until now, the first priority was to improve the quality of the data. The data in the ECR database has now reached a level of reliability where it will be possible to compare the data. |
| --- | --- |

68.

There is a difference between the amounts contained in Table 105 (receivable which is certain and not subject to any condition, receivable of fixed amount expressed precisely in cash terms, receivable due and not subject to any payment time) for the EAGGF financial exercise and the amounts embodied in the ECR database (amount of quarterly reported irregularities for one particular term, which can be at that stage mere estimates subject to subsequent refinements).

The Commission has asked Members States to undertake a tentative reconciliation of the ECR database with the data of Table 105, bearing in mind that both sets of data will never coincide. Until now, the first priority was to improve the quality of the data. The data in the ECR database has now reached a level of reliability where it will be possible to compare the data.

CONCLUSIONS

| 70. | The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. In 2000, on the initiative of the Commission and based on the same observations as the Court, proposals were discussed with Member States to remedy the situation of the „pending“ cases. In 2003, following the creation of the Task Force Recovery after the Communication of the Commission of 3 December 2002, files representing more than EUR 500 000 notified before 1 January 1999 have been under scrutiny. The remaining cases will be dealt with in the near future.
  See also answer to paragraphs II and 4 as regards the updated figures. |
| --- | --- |

70.

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt. In 2000, on the initiative of the Commission and based on the same observations as the Court, proposals were discussed with Member States to remedy the situation of the „pending“ cases. In 2003, following the creation of the Task Force Recovery after the Communication of the Commission of 3 December 2002, files representing more than EUR 500 000 notified before 1 January 1999 have been under scrutiny. The remaining cases will be dealt with in the near future.

See also answer to paragraphs II and 4 as regards the updated figures.

| 71.(a) | The requirements of the Commission services are very well known to Member States authorities; but due to national communication and cooperation problems these requirements are not reflected in the communication and updating of irregularities. |
| --- | --- |

71.(a)

The requirements of the Commission services are very well known to Member States authorities; but due to national communication and cooperation problems these requirements are not reflected in the communication and updating of irregularities.

| (b) | See answer to points 25. to 27. To encourage the communication of increasingly precise and up-to-date information, the Commission is redoubling its efforts regarding the gathering and analysis of data sent in by the Member States. |
| --- | --- |

(b)

See answer to points 25. to 27. To encourage the communication of increasingly precise and up-to-date information, the Commission is redoubling its efforts regarding the gathering and analysis of data sent in by the Member States.

| (c) | The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt, but believes that things are gradually improving. |
| --- | --- |

(c)

The Commission shares the concern of the Court about the management and recovery of EAGGF debt, but believes that things are gradually improving.

| (d) | The creation of the Task Force Recovery in 2003 should enable the Commission to clear up the backlog. The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 to prevent having a similar situation in the future. |
| --- | --- |

(d)

The creation of the Task Force Recovery in 2003 should enable the Commission to clear up the backlog. The Commission has undertaken to bring forward proposals to modify Regulation (EC) No 1258/1999 and Regulation (EEC) No 595/91 to prevent having a similar situation in the future.

| (e) | The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998. |
| --- | --- |

(e)

The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. Since the creation of the Task Force Recovery, the Commission services have refined a list of criteria upon which all files are audited in order to have a decision on whether the amounts at stake are charged to the Community budget or to the Member State. This audit concerns all outstanding files up to 31 December 1998.

| (f) | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

(f)

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 72. | Detailed instructions on the audit of the debtors' ledgers have been provided to the Certifying Bodies. The Commission will increase its efforts in order to reach a better understanding of the problem. |
| --- | --- |

72.

Detailed instructions on the audit of the debtors' ledgers have been provided to the Certifying Bodies. The Commission will increase its efforts in order to reach a better understanding of the problem.

| 73. | The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing a comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action. |
| --- | --- |

73.

The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing a comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action.

RECOMMENDATIONS

| 74. | The Commission takes note of the recommendations of the Court and considers that some of these recommendations of the Court address primarily Member States. Moreover the Commission estimates that, in undertaking its tasks, it should primarily focus on the appraisal of the efficiency and adequacy of adopted and executed measures. Some of the changes welcomed by the Court are already in place.






  — | The quality of the available data related to CAP irregular payments should be improved. |
| --- | --- | --- |

74.

The Commission takes note of the recommendations of the Court and considers that some of these recommendations of the Court address primarily Member States. Moreover the Commission estimates that, in undertaking its tasks, it should primarily focus on the appraisal of the efficiency and adequacy of adopted and executed measures. Some of the changes welcomed by the Court are already in place.

—

The quality of the available data related to CAP irregular payments should be improved.

| — | The recovery of irregulary paid amounts should be speeded up by the introduction by Member States of efficient measures. The Commission has undertaken to bring forward proposals to this effect (see paragraphs 39 and 41). |
| --- | --- |

—

The recovery of irregulary paid amounts should be speeded up by the introduction by Member States of efficient measures. The Commission has undertaken to bring forward proposals to this effect (see paragraphs 39 and 41).

| — | The Commission has undertaken to put in place criteria in order to decide on the financial consequences of irregularities as to whether to charge the Community budget or the Member State. |
| --- | --- |

—

The Commission has undertaken to put in place criteria in order to decide on the financial consequences of irregularities as to whether to charge the Community budget or the Member State.

| — | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

—

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: according to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| — | The Commission takes into consideration the antifraud aspect in every piece of its CAP legislation through the so-called fraud-proofing examination of the draft regulations. |
| --- | --- |

—

The Commission takes into consideration the antifraud aspect in every piece of its CAP legislation through the so-called fraud-proofing examination of the draft regulations.

| 75. | — | The question of the act generating the obligation to communicate (preliminary administrative or judicial report) is defined in Article 1(2) of Regulation (EC) No 745/96. and has been widely discussed with Member States (see reply to paragraph 17). |
| --- | --- | --- |

75.

—

The question of the act generating the obligation to communicate (preliminary administrative or judicial report) is defined in Article 1(2) of Regulation (EC) No 745/96. and has been widely discussed with Member States (see reply to paragraph 17).

| — | The Commission is currently examining the question of increasing the threshold to EUR 10 000. |
| --- | --- |

—

The Commission is currently examining the question of increasing the threshold to EUR 10 000.

| — | The Commission has already performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. A paper concerning the type of irregularity and the qualification by Member States has been produced and will be used in a discussion between the Commission and Member States to simplify the number of codes. The same procedure will be followed for other codes. |
| --- | --- |

—

The Commission has already performed some analyses in which the use and the frequency of codes were examined. A paper concerning the type of irregularity and the qualification by Member States has been produced and will be used in a discussion between the Commission and Member States to simplify the number of codes. The same procedure will be followed for other codes.

| — | Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR database. |
| --- | --- |

—

Efforts have been made to tackle the problem of discrepancies between Member State data and the ECR database.

| — | The Commission has invited Member States to proceed to a tentative reconciliation of OLAF ECR/595 data and the debtors' ledgers data. |
| --- | --- |

—

The Commission has invited Member States to proceed to a tentative reconciliation of OLAF ECR/595 data and the debtors' ledgers data.

| 76. | — | The Commission has undertaken to bring forward a proposal of modification to Regulation (EC) No 1258/1999 which aims at enhancing the efficiency of the recovery process. |
| --- | --- | --- |

76.

—

The Commission has undertaken to bring forward a proposal of modification to Regulation (EC) No 1258/1999 which aims at enhancing the efficiency of the recovery process.

| — | The offset of irregular payments against other EAGGF payments is legal and common in many Member States. The Commission will seek to promote this practice in all paying agencies. |
| --- | --- |

—

The offset of irregular payments against other EAGGF payments is legal and common in many Member States. The Commission will seek to promote this practice in all paying agencies.

| — | The Commission would like to recall the principle of assimilation enshrined in Article 280 of the Treaty. In this context, it wishes to add that there is a constant caselaw of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules applicable in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status to CAP debts. |
| --- | --- |

—

The Commission would like to recall the principle of assimilation enshrined in Article 280 of the Treaty. In this context, it wishes to add that there is a constant caselaw of the ECJ which stipulates that the rules applicable in cases where there are violations to Community law cannot be less favourable than the rules applicable in cases where there are violations to national law. However this does not amount to confering a preferential status to CAP debts.

| 77. | The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. The Commission has foreseen to take action in this field. |
| --- | --- |

77.

The Commission applied four guiding principles and a number of procedural criteria documented in July 2002. They are detailed in answer to point 44. The Commission has foreseen to take action in this field.

| 78. | The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps. |
| --- | --- |

78.

The Commission considers that the allocation of responsibilities between OLAF and the Directorate-General for Agriculture has been clearly defined: According to Annex 2 to the Communication of the Commission SEC(95) 249, OLAF is responsible in matters of recovery on reported irregularities. Any decision to write off irrecoverable amounts has to be taken by the Commission via the EAGGF clearance-of-accounts procedure that is conducted by the Directorate-General for Agriculture, in which OLAF assists throughout its different steps.

| 79. | The Commission has started this process. The Commission Report 2002 on the fight against fraud can be considered as the first report in which first steps were made on lessons learned. |
| --- | --- |

79.

The Commission has started this process. The Commission Report 2002 on the fight against fraud can be considered as the first report in which first steps were made on lessons learned.

| 80. | The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action (see also answer in paragraph IX). |
| --- | --- |

80.

The Commission has extensively discussed the application of the Black List in the framework of the Working Group „Irregularities and Mutual Assistance — Agricultural Products“ and is committed to presenting a second report to the European Parliament and to the Council containing comprehensive assessment of the black list Regulation and suggested options for action (see also answer in paragraph IX).

---

(1)  Žr. konkrečiai Tarybos reglamento (EEB) 595/91 3 straipsnio 1 dalį (OL L 67, 1997 3 7), Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1681/94 ir (EB) Nr. 1831/94 (OL L 191, 1994 7 27) dėl išlaidų ir Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 5 dalį dėl tradicinių nuosavų išteklių.

(2)  Išskyrus Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, kuriuo įgyvendinamas sprendimas 94/728/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (OL L 130, 2000 5 31) ir kur ši informacija yra neprivaloma.

(3)  Žr. Reglamento (EEB) Nr. 2988/95 (OL L 312, 1995 12 23) 8 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 (OL L 160, 1999 6 26) 8 straipsnį.

(4)  Kaip patvirtino teismas Zwartfeld ir Yugoslav maize bylose). Byla C-2/88 [1990] ECR I-3365, 1990 7 13; byla C-68/88 Komisija prieš Graikiją [1989] ECR 2965.

(5)  2000 m. birželio 28 d. KOM(2000) 358 galutinis ir 2001 m. gegužės 15 d. 2001–2003 veiksmų planas (KOM(2001) 254 galutinis.

(6)  Įskaitant apskaitos ir susigrąžinimo aspektus.

(7)  „The preliminary administrative or judicial report shall mean the first written assessment, even if only internal, by a competent administrative or judicial authority, concluding on the basis of concrete facts that an irregularity has been committed, deliberately or through gross negligence, without prejudice to the possibility of this conclusion being revised or withdrawn subsequently on the basis of developments in the administrative or judicial procedure.“ The same definition has been provided in different working documents among which the document „Obligations to notify irregularities: practical arrangements“ discussed with Member States in the XIXth meeting of Cocolaf on 11 April 2002.

(8)  Document VI/5330/97.

(9)  Special Report No 22/2000 on evaluation of the reformed clearance-of-accounts procedure (OJ C 69, 2.3.2001).

(10)  Belgium, Greece, Spain, Ireland, the Netherlands, Portugal.

(11)  Belgium, Germany, Greece, France, Italy, Netherlands, Spain, Portugal, United Kingdom.

---