# Eiropas Savienības C 292/2004

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 292 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 47. sējums2004. gada 30. novembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 292

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

47. sējums2004. gada 30. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Informācija |
| | Komisija |
| 2004/C 292/1 | Euro maiņas kurss | 1 |
| 2004/C 292/2 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 292/3 | Valsts atbalsts – Čehijas Republika — Valsts atbalsts Nr. C 27/04 (ex CZ 49/03) Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. — Aicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  ) | 3 |
| 2004/C 292/4 | Eiropas Savienības aģentūru un iestāžu 2003. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija | 20 |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2004/C 292/5 | Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2004. gada 16. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2004/16) | 21 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Informācija

Komisija

2004/C 292/1

Euro maiņas kurss

1

2004/C 292/2

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta Nr. COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

2

2004/C 292/3

Valsts atbalsts – Čehijas Republika — Valsts atbalsts Nr. C 27/04 (ex CZ 49/03) Agrobanka Praha, a.s./GE Capital Bank, a.s. — Aicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu (
  1
  )

1

3

2004/C 292/4

Eiropas Savienības aģentūru un iestāžu 2003. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija

20

Eiropas Centrālā banka

2004/C 292/5

Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2004. gada 16. jūlijs) par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (ECB/2004/16)

21

| | III   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2004/C 292/6 | Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus VP/2004/017 — Budžeta pozīcija 04.02.10 — Jauninājumi saskaņā ar Eiropas Sociālā fonda regulas 6. pantu: Jauninājumu nodošana un izplatīšana, kas izstrādāti atbilstoši ESF 6. pantam | 63 |

III   Paziņojumi

Komisija

2004/C 292/6

Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus VP/2004/017 — Budžeta pozīcija 04.02.10 — Jauninājumi saskaņā ar Eiropas Sociālā fonda regulas 6. pantu: Jauninājumu nodošana un izplatīšana, kas izstrādāti atbilstoši ESF 6. pantam

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Informācija

Komisija

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 292/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 292/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2004. gada 29. novembris

(2004/C 292/01)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3247 |
| JPY | Japānas jēna | 136,24 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4287 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,70100 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,9210 |
| CHF | Šveices franks | 1,5170 |
| ISK | Islandes krona | 86,47 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0700 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9559 |
| CYP | Kipras mārciņa | 0,5796 |
| CZK | Čehijas krona | 31,020 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 246,54 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,6858 |
| MTL | Maltas lira | 0,4328 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2122 |
| ROL | Rumānijas leja | 38 922 |
| SIT | Slovēnijas tolērs | 239,79 |
| SKK | Slovakijas krona | 39,275 |
| TRL | Turcijas lira | 1 896 900 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6890 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5675 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3010 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8502 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,1690 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 387,09 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 7,7180 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3247

JPY

Japānas jēna

136,24

DKK

Dānijas krona

7,4287

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,70100

SEK

Zviedrijas krona

8,9210

CHF

Šveices franks

1,5170

ISK

Islandes krona

86,47

NOK

Norvēģijas krona

8,0700

BGN

Bulgārijas leva

1,9559

CYP

Kipras mārciņa

0,5796

CZK

Čehijas krona

31,020

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

246,54

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,6858

MTL

Maltas lira

0,4328

PLN

Polijas zlots

4,2122

ROL

Rumānijas leja

38 922

SIT

Slovēnijas tolērs

239,79

SKK

Slovakijas krona

39,275

TRL

Turcijas lira

1 896 900

AUD

Austrālijas dolārs

1,6890

CAD

Kanādas dolārs

1,5675

HKD

Hongkongas dolārs

10,3010

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8502

SGD

Singapūras dolārs

2,1690

KRW

Dienvidkorejas vons

1 387,09

ZAR

Dienvidāfrikas rands

7,7180

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 292/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 292/2

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta Nr. COMP/M.3646 – MABSA/Belgian State/BIAC/JV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(2004/C 292/02)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

| 1. | Komisija 2004. gada 18. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Macquarie Airports Brussels S.A. (“MABSA”, Luksemburga), kas pieder Macquarie Group (Austrālija), Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kopīgi ar Beļģijas valsti iegūst kontroli pār Brussels International Airport Company N.V./S.A. (“BIAC”, Beļģija), iegādājoties tā akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2004. gada 18. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, ar kuru uzņēmums Macquarie Airports Brussels S.A. (“MABSA”, Luksemburga), kas pieder Macquarie Group (Austrālija), Padomes Regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē kopīgi ar Beļģijas valsti iegūst kontroli pār Brussels International Airport Company N.V./S.A. (“BIAC”, Beļģija), iegādājoties tā akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | MABSA: iepirkuma starpnieksabiedrība, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

MABSA: iepirkuma starpnieksabiedrība,

| — | Macquarie Group: banku darbība, galvenokārt Austrālijā, un |
| --- | --- |

—

Macquarie Group: banku darbība, galvenokārt Austrālijā, un

| — | BIAC: Briseles valsts lidostas, kas atrodas Zaventemā, īpašnieks un operators. |
| --- | --- |

—

BIAC: Briseles valsts lidostas, kas atrodas Zaventemā, īpašnieks un operators.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma, iespējams, attiecas uz paziņoto darījumu. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl nav pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā izklāstītajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3646 - MABSA/Belgian State/BIAC/JV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darbību.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.3646 - MABSA/Belgian State/BIAC/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  Pieejama Konkurences ģenerāldirektora tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/competition/mergers/legislation/consultation/simplified_tru.pdf.

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 292/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 292/3

---

Valsts atbalsts – Čehijas Republika

Valsts atbalsts Nr. C 27/04 (ex CZ 49/03) “Agrobanka Praha”, a.s./“GE Capital Bank”, a.s.

Aicinājums iesniegt apsvērumus saskaņā ar EK Līguma 88. panta 2. punktu

(2004/C 292/03)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Atsaucoties uz 2004. gada 14. jūlija vēstuli, kas autentiskā valodā ir pievienota šim kopsavilkumam, Komisija informēja Čehijas Republiku par tās lēmumu uzsākt procedūru, kas aprakstīta EK Līguma 88. panta 2. punktā attiecībā uz iepriekš minēto atbalstu/pasākumu.

Komisija pieņēma lēmumu necelt nekādus iebildumus attiecībā pret citiem noteiktajiem pasākumiem, kā tas aprakstīts šim kopsavilkumam pievienotajā vēstulē.

Ieinteresētās personas var iesniegt savus apsvērumus par atbalsta pasākumu, atsaucoties uz kuriem Komisija uzsāk procedūru viena mēneša laikā kopš šā kopsavilkuma un tam pievienotās vēstules publicēšanas:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Directorate H2 |
| Rue Spa 3 |
| B-1049 Brussels |
| Fakss (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

Directorate H2

Rue Spa 3

B-1049 Brussels

Fakss (32-2) 296 12 42

Šie komentāri tiks darīti zināmi Čehijas Republikai. Ieinteresētās personas, kas iesniedz apsvērumus, var rakstveidā lūgt ievērot konfidencialitāti attiecībā uz viņu identitāti, atbilstīgi to motivējot.

KOPSAVILKUMS

Procedūra

2003. gada 18. decembra vēstulē, reģistrēta 2003. gada 23. decembrī, Komisija saņēma paziņojumu attiecībā uz pasākumiem “Agrobanka Praha” a.s. (“AGB”) un “GE Capital Bank”, a.s. (“GECB”) labā saskaņā ar “iekšējo mehānismu” procedūru, kas nodrošināta Pievienošanās akta IV.3. pielikumā, kas sastāda daļu no Pievienošanās līguma Eiropas Savienībai. Pēc dokumentu izskatīšanas Komisija pieprasīja papildu informāciju 2004. gada 12. februārī. Atbildes uz prasīto informāciju tika saņemtas 2004. gada 9. martā. Vairākas tikšanās ar Čehijas varas instancēm un saņēmējiem notika martā un aprīlī. Vēstulē, ko Komisija saņēma 2004. gada 30. aprīlī, Čehijas varas instances anulēja paziņojumu; tajā pašā dienā tās iesniedza jaunu paziņojumu.

Komisija saņēma vairākas sūdzības attiecībā uz valsts atbalstu, ko nodrošināja Čehijas varas instances visām Čehijas bankām, ieskaitot “AGB” un “GECB”.

Pasākumu apraksts

“AGB” darbojās kā privātā universālā komerciālā banka Čehijas Republikā. 1996. gada 17. septembrī“AGB” tika pakļauta piespiedu administrācijai finansiālu grūtību dēļ. Pēc tam “AGB” ietvaros tika izveidoti divi atsevišķi uzņēmumi “AGB1” un “AGB2”. “AGB1” aptvēra “AGB” banku uzņēmējdarbību. Pēc konkursa procedūras “AGB1” tika pārdots “GECB” 1998. gada jūnijā.

Sākot ar 1996. gadu, “AGB” un – pēc “AGB1” pārdošanas – “GE group” saņēma finansiālu atbalstu no Čehijas varas instancēm, lai restrukturizētu “AGB” banku uzņēmējdarbību. No šiem pasākumiem Čehijas Republika ir iesniegusi sekojošos pasākumus Komisijas apstiprināšanai saskaņā ar Pievienošanās akta IV.3. pielikuma Iekšējā mehānisma procedūru:

“Noguldītāju garantija”: pēc piespiedu administrācijas piemērošanas “AGB”1996. gada 17. septembrī“CNB” izsniedza garantiju visiem “AGB” kreditoriem un noguldītājiem, lai apturētu bankas darbību.

“Likviditātes atbalsts”: “CNB” sniedza finansiālu palīdzību “AGB” kredītlīnijas formā. Sākotnējā kredītlīnija, kas tika nodrošināta 1996. gada 18. septembrī, bija 6 000 miljonu Čehijas kronu (CZK) apmērā. 1998. gada 15. janvārī kredītlīnija sasniedza maksimumu – 22 500 miljonu CZK. Maksimālais kritums tika konstatēts 1998. gada februārī 22 100 miljonu CZK apmērā. Likviditātes atbalsts beidzās piespiedu administrācijas beigās pēc bankas licences anulēšanas 1998. gada 17. septembrī.

“Neveiksmīgs mēģinājums palielināt ”AGB“ kapitālu”: “CNB” sniedza instrukcijas tās filiālei “Česká finanční s.r.o.” (“Česká finanční”) piedalīties kapitāla paaugstināšanā “AGB” struktūrā, izsniedzot jaunas “AGB” akcijas. 1998. gada 2. aprīlī“Česká finanční” izsniedza jaunās akcijas 9 000 miljonu CZK apmērā. Kompensācija tika izmaksāta “AGB”1998. gada 6. aprīlī.

Tomēr kapitāla pieaugumu apstrīdēja “AGB” mazākais akciju īpašnieks, un Čehijas tiesa pārtrauca kapitāla pieauguma procesu 1998. gada maijā. “CNB” mēģināja atgūt 9 000 miljonu CZK summu. Tomēr 2004. gada martā “CNB” atsauca prasību atgūt augstāk minēto summu no “AGB” likvidācijas.

“Pirkuma cena”: sākotnējā pirkuma cena, ko piedāvāja “GECB”, bija 2 000 miljonu CZK skaidrā naudā, pretī saņemot precizētu neto “AGB1” vērtību 4 000 miljonu CZK apmērā. Tā kā “AGB1” neto vērtība faktiski bija zemāka, neto vērtība bija jāpalielina, lai sasniegtu pirkuma cenu. Puses nolēma, ka tas ir jādara, palielinot “GECB” akciju kapitālu, ko maksā “CNB” pēc “AGB1” iegādes.

Pēc sarunām starp “CNB” un “GECB” pirkuma cena un precizētā neto vērtība tika samazināta. Pirkuma cena, kas tika samaksāta, bija 304 154 miljoni CZK.

“GECB kapitāla pieaugums”: šis pasākums ir jāapskata, ņemot vērā faktu, ka “AGB1” pirkuma cena bija atkarīga no A“GB1” neto vērtības sasniegšanas 2 500 miljonu CZK apmērā, jo Čehijas varas instances piekrita kompensēt “GECB” uzņemties saistības līdzekļu, kas nepieciešami “AGB1” iegādei, pārsniegšanā.

Tā kā A“GB1” neto vērtība 1998. gada 21. jūnijā bija negatīva, noteiktā “AGB1” neto vērtība tika sasniegta līdz ar kapitāla piešķiršanu no “CNB”. Šī kapitāla piešķiršana tika veikta ar kapitāla paaugstināšanu “GECB”19 717, 5 miljonu CZK vērtībā.

“Garantijas un kompensācijas”: “AGB1” pārdošanas gaitā “GECB”“AGB” kā pārdevējs piekrita vairākām garantijām un kompensācijām, kas ir aprakstītas Garantiju aktā, kas parakstīts 1998. gada 21. jūnijā. “CNB” nebija šīs vienošanās puse. Tomēr 1998. gada 22. jūnijā parakstītajā Kompensāciju līgumā “CNB” atbalstīja “AGB” sniegtos ieguldījumus Garantiju aktā. Kompensāciju līgums tika grozīts 2004. gada 25. aprīlī ar Kompensācijas līguma grozījumu Nr. 1. Līgumos ir ietvertas dažādas garantijas “GE group” labā. Garantijas ir aprakstītas abstraktos terminos.

Pasākumu analīze

Komisija uzskata, ka “Noguldītāju garantija”, “Likviditātes atbalsts”, “Neveiksmīgs mēģinājums palielināt AGB kapitālu”, “Pirkuma cena”, “GECB kapitāla pieaugums” un tās “Garantijas un kompensācijas”, kas jau ir beigušās pirms Čehijas Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai, netiek piemērotas pēc pievienošanās.

Tās “Garantijas un kompensācijas”, kas nav beigušās līdz ar pievienošanos, tiek uzskatītas par piemērojamām pēc pievienošanās, jo Čehijas Republikas pakļaušana iedarbībai var pieaugt pēc pievienošanās.

Komisija uzskata, ka “Garantijas un kompensācijas”, kas nav izbeigušās pirms pievienošanās, attiecas uz valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta ietvaros.

Komisija ir analizējusi atbalstu Kopienas vadlīniju kontekstā par valsts atbalstu, glābjot un restrukturizējot firmas, kas atrodas grūtībās (1) (“1994. gada vadlīnijas”). Šī analīze ir Komisijai radījusi sekojošās nopietnās šaubas attiecībā uz atbalsta savienojamību ar kopējo tirgu:

| — | Komisija pauž nopietnas šaubas, ka “GECB” un citas “GE Capital group” kompānijas, kas gūst labumu no “Garantijām un kompensācijām”, ir atbilstošas firmas saskaņā ar 1994. gada vadlīnijām, jo kompānijas nebija grūtībās, |
| --- | --- |

—

Komisija pauž nopietnas šaubas, ka “GECB” un citas “GE Capital group” kompānijas, kas gūst labumu no “Garantijām un kompensācijām”, ir atbilstošas firmas saskaņā ar 1994. gada vadlīnijām, jo kompānijas nebija grūtībās,

| — | Komisija pauž nopietnas šaubas, vai “Garantijas un kompensācijas” pieder saskaņotam plānam, lai restrukturizētu “AGB”. Restrukturizēšanas plāns kopā ar paziņojumu tika iesniegts 2003. gada decembrī. Izskatās, ka visaptverošs restrukturizēšanas plāns pirms tam neeksistēja, |
| --- | --- |

—

Komisija pauž nopietnas šaubas, vai “Garantijas un kompensācijas” pieder saskaņotam plānam, lai restrukturizētu “AGB”. Restrukturizēšanas plāns kopā ar paziņojumu tika iesniegts 2003. gada decembrī. Izskatās, ka visaptverošs restrukturizēšanas plāns pirms tam neeksistēja,

| — | Komisija pauž nopietnas šaubas, ka finansiālā palīdzība nepārsniedz to, kas bija nepieciešama “AGB” banku uzņēmējdarbības restrukturizēšanai, un ka tajā ir ietverti kompensējoši pasākumi konkurentiem. “AGB” un “GE” grupas sniegtie ieguldījumi, lai kompensētu Čehijas varas instanču sniegto atbalstu, neliekas pārsniedzam to, kas bija nepieciešama “AGB” banku uzņēmējdarbības restrukturizēšanai, |
| --- | --- |

—

Komisija pauž nopietnas šaubas, ka finansiālā palīdzība nepārsniedz to, kas bija nepieciešama “AGB” banku uzņēmējdarbības restrukturizēšanai, un ka tajā ir ietverti kompensējoši pasākumi konkurentiem. “AGB” un “GE” grupas sniegtie ieguldījumi, lai kompensētu Čehijas varas instanču sniegto atbalstu, neliekas pārsniedzam to, kas bija nepieciešama “AGB” banku uzņēmējdarbības restrukturizēšanai,

| — | Komisija pauž nopietnas šaubas, ka atbalsts tika stingri ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams, lai restrukturizētu “AGB” banku uzņēmējdarbību. Komisija uzskata, ka investoru sniegtie ieguldījumi tika veikti normālā uzņēmējdarbības gaitā, lai optimizētu kompānijas labumu. Bez tam augsts “GECB” kapitāla atbilstības rādītājs norāda, ka atbalsts netika ierobežots līdz minimumam, |
| --- | --- |

—

Komisija pauž nopietnas šaubas, ka atbalsts tika stingri ierobežots līdz minimumam, kas nepieciešams, lai restrukturizētu “AGB” banku uzņēmējdarbību. Komisija uzskata, ka investoru sniegtie ieguldījumi tika veikti normālā uzņēmējdarbības gaitā, lai optimizētu kompānijas labumu. Bez tam augsts “GECB” kapitāla atbilstības rādītājs norāda, ka atbalsts netika ierobežots līdz minimumam,

| — | Komisijai ir nopietnas šaubas, ka Eiropas Līguma 46. panta 2. punkts tiek piemērots pašreizējā kontekstā. Šis nosacījums ir ietverts Eiropas Līguma “Dibināšanas nodaļā”, un Komisija tādējādi uzskata, ka tas netiek piemērots valsts atbalsta kontekstā. Bez tam Komisija uzskata, ka Eiropas Līguma 46. panta 2. punkta prasības netiek pildītas, jo “Garantijas un kompensācijas” ir atsevišķs pasākums, ko nepieņēma finanšu uzraudzības instance. |
| --- | --- |

—

Komisijai ir nopietnas šaubas, ka Eiropas Līguma 46. panta 2. punkts tiek piemērots pašreizējā kontekstā. Šis nosacījums ir ietverts Eiropas Līguma “Dibināšanas nodaļā”, un Komisija tādējādi uzskata, ka tas netiek piemērots valsts atbalsta kontekstā. Bez tam Komisija uzskata, ka Eiropas Līguma 46. panta 2. punkta prasības netiek pildītas, jo “Garantijas un kompensācijas” ir atsevišķs pasākums, ko nepieņēma finanšu uzraudzības instance.

Ņemot vērā augstāk minētos apsvērumus, Komisija secina, ka šajā līmenī pastāv nopietnas šaubas, vai “AGB” banku uzņēmējdarbības restrukturizēšana atbilst kritērijiem, kas aprakstīti 1994. gada vadlīnijās, un vai pasākums var tikt uzskatīts par savienojamu ar vietējo tirgu. Tāpēc Komisija ir pieņēmusi lēmumu uzsākt procedūru, kas aprakstīta EK Līguma 88. panta 2. punktā.

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu jebkurš nelikumīgs atbalsts var tikt pakļauts atgūšanai no saņēmēja.

VĒSTULES TEKSTS

“Komise chce informovat Českou republiku, že po prozkoumání informací poskytnutých vašimi orgány k výše citovaným oznámeným opatřením dospěla k rozhodnutí, že řada z nich není použitelná po přistoupení. V případě určitých záručních opatření se Komise rozhodla zahájit postup předepsaný v článku 88(2) Smlouvy o založení ES.

I.   POSTUP

| 1. | Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (“AGB”) a GE Capital Bank, a.s. (“GECB”), a to v rámci procedury “prozatímního mechanismu” stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení. |
| --- | --- |

1.

Dopisem s datem 18. prosince 2003, zaevidovaným 23. prosince 2003, dostala Komise oznámení o opatřeních ve prospěch Agrobanky, Praha a.s. (“AGB”) a GE Capital Bank, a.s. (“GECB”), a to v rámci procedury “prozatímního mechanismu” stanoveného v Příloze IV.3 Aktu o přistoupení, který tvoří součást Smlouvy o přistoupení k Evropské unii. Po přezkoumání dokumentace požádala Komise 12. února 2004 o další informace. Odpověď na žádost o tyto informace došla 9. března 2004. V měsících březen a duben se pak uskutečnila řada porad s českými orgány a příjemci. Dopisem, který Komise obdržela 30. dubna 2004, české orgány oznámení stáhly; téhož dne předložily nové oznámení.

| 2. | Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB. |
| --- | --- |

2.

Komise obdržela několik stížností na státní podporu, kterou české orgány poskytly všem českým bankám, včetně AGB a GECB.

II.   OBJASNĚNÍ SITUACE

1.   Příjemci podpory

| 3. | AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace. |
| --- | --- |

3.

AGB, která byla založena v roce 1990, působila v České republice vesměs jako univerzální obchodní banka. V roce 1995 byla pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou. S ohledem na její finanční potíže jí byla v září 1998 zrušena bankovní licence a v současnosti se nachází v procesu likvidace.

| 4. | K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (“ČSOB”), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest. |
| --- | --- |

4.

K zakládajícím akcionářům AGB patřila Československá obchodní banka, a.s. (“ČSOB”), Ministerstvo zemědělství České republiky, Agropol, a.s., Agrodat, státní podnik a Stavoinvest Banská Bystrica. V roce 1995 získala kontrolu v AGB skupina Motoinvest.

| 5. | Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace. |
| --- | --- |

5.

Po vyhlášení nucené správy dne 17. září 1996 byly v AGB vytvořeny dva samostatné subjekty, AGB1 a AGB2. AGB1 zdědila základní bankovní aktivity. V červnu 1998 byla AGB1 prodána GECB. Zbývající části AGB jsou stále v procesu likvidace.

| 6. | GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (“GECIH”). |
| --- | --- |

6.

GECB byla založena v roce 1998 kvůli akvizici AGB1. Nyní působí jako univerzální banka v České republice. GECB je zcela vlastněna společností GE Capital International Holdings Corporation, U.S.A. (“GECIH”).

2.   Finanční situace AGB

| 7. | Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB. |
| --- | --- |

7.

Podle informací v citovaném oznámení začaly potíže AGB už v roce 1993/1994. V polovině devadesátých let procházel celý český bankovní sektor vážnou ekonomickou krizí. České orgány konstatují, že tato krize zasáhla také AGB. Navíc pak prudká expanze AGB, spolu s nedostatky v řízení rizik a nedostatečnými interními kontrolami vedly k postupnému zhoršování kvality půjčkového portfolia AGB.

| 8. | České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů). |
| --- | --- |

8.

České orgány informovaly Komisi, že v roce 1993 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK 2.000 milionů a že hodnota jejího vlastního jmění byla záporná (CZK -515 milionů).

| 9. | V roce 1993 Česká národní banka (“ČNB”) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala “konsolidační program”, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že “konsolidační program” neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB. |
| --- | --- |

9.

V roce 1993 Česká národní banka (“ČNB”) AGB nařídila, aby vypracovala a realizovala “konsolidační program”, který by měl obnovit její kapitálovou přiměřenost. České orgány tvrdí, že “konsolidační program” neměl zahrnovat opatření, poskytovaná nebo udělovaná státem. Měl spíše zavést důkladnější dohled nad AGB.

| 10. | České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky “konsolidačního programu”, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB. |
| --- | --- |

10.

České orgány konstatují, že v roce 1996 přestala AGB dodržovat podmínky “konsolidačního programu”, pustila se do vysoce rizikových operací, setkávala se s problémy s likviditou a snižováním kvality svých aktiv. Krize likvidity a neochota akcionářů činit odpovídající nápravné kroky vedly nakonec 17. září 1996 k vyhlášení nucené správy nad AGB.

| 11. | K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů. |
| --- | --- |

11.

K finanční situaci AGB české orgány uvádějí, že audit provedený po vyhlášení nucené správy (rozvaha s datem 16. září 1996) odhalil ztrátu ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Pravidelný výroční audit rozvahy s datem 31. prosince 1996 zaznamenal ztrátu ve výši CZK -10.097 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -6.328 milionů.

| 12. | České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení. |
| --- | --- |

12.

České orgány konstatují, že se záměrem zabránit negativním důsledkům pro celý český bankovní sektor zahájily realizaci opatření, jejichž cílem bylo zajistit záchranu a restrukturalizaci AGB. Protože ale výše zmíněné audity, které byly provedeny po vyhlášení nucené správy, odhalily ztráty převyšující kapitál banky, dospěly české orgány k závěru, že nejlepším způsobem, jak zajistit dlouhodobou životaschopnost AGB, bude vytvoření samostatné organizační jednotky, AGB1, určené pro provádění základních bankovních činností AGB. Následně byla AGB1 prodána strategickému investorovi, a to cestou otevřeného, bezpodmínečného a transparentního nabídkového řízení.

3.   Veřejná soutěž

| 13. | Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů. |
| --- | --- |

13.

Nucený správce vyhlásil veřejnou soutěž na prodej AGB1 v dubnu 1997. Při následujícím nabídkovém řízení, které bylo – podle českých orgánů- otevřené, transparentní a bezpodmínečné, zůstala nakonec GE Capital Corporation jedinou stranou se zájmem o koupi AGB1. Dne 22. června 1998 byla pak AGB1 prodána GECB za zhruba CZK 304 milionů.

| 14. | Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB. |
| --- | --- |

14.

Po odprodeji AGB1 ve prospěch GECG přešel zbytek AGB, včetně AGB2, do likvidace. V probíhajícím likvidačním procesu je jediným věřitelem AGB ČNB.

4.   Současná finanční situace GECB

| 15. | Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %. |
| --- | --- |

15.

Od doby, kdy GECB převzala bankovní aktivity AGB, se její výsledky podstatně zlepšily. Její čistý příjem se zvýšil z asi CZK -16.500 milionů v roce 1998, kdy byla GECB založena a koupila AGB1, na asi CZK 980 milionů v roce 1999, na asi CZK 720 milionů v roce 2000, na asi CZK 840 milionů v roce 2001 a na asi CZK 910 milionů v roce 2002. Kapitálová přiměřenost GECB činila v roce 1999 74 %, v roce 2000 48 %, v roce 2001 41 % a v roce 2002 30 %.

5.   Úsilí vynakládané ze strany AGB, GECB a GECIH

| 16. | České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

16.

České orgány tvrdí, že AGB, GECIH a GECB přijaly opatření na zmírnění státní účasti na restrukturalizaci AGB.

| 17. | Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998. |
| --- | --- |

17.

Kompenzační kroky AGB sestávaly z úkonů směřujících k dosažení likvidity vlastních aktiv AGB a zejména z odprodeje některých dceřiných společností AGB bance Raiffeisen Bank. Tím se také měl snížit tržní podíl AGB, měřený podílem AGB na celkových bankovních aktivech nebo aktivech určitých tříd. Vedle toho měla AGB snížit početní stav svých zaměstnanců ze zhruba 3.500 v roce 1996 na asi 2.500 zaměstnanců v roce 1998.

| 18. | GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v “Listině záruk” a protizáruky ve “Smlouvě o odškodnění”, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (“Záruka pro vkladatele”) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou “opce s právem prodeje”, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí. |
| --- | --- |

18.

GECB a GECIH měly přispět k restrukturalizaci zaplacením kupní ceny, prostřednictvím záruk v “Listině záruk” a protizáruky ve “Smlouvě o odškodnění”, na jejímž základě GECIH převzala na sebe závazek ČNB (“Záruka pro vkladatele”) vůči věřitelům AGB. Skupina GE měla navíc přispět cestou “opce s právem prodeje”, která je podrobněji popisována dále, a nakonec také svou vynikající pověstí.

III.   POPIS OPATŘENÍ

| 19. | České orgány poskytly informace o následujících opatřeních: |
| --- | --- |

19.

České orgány poskytly informace o následujících opatřeních:

| 20. | “Záruka pro vkladatele”: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky. |
| --- | --- |

20.

“Záruka pro vkladatele”: Při vyhlášení nucené správy nad AGB dne 17. září 1996 vydala ČNB záruky všem věřitelům a vkladatelům AGB, aby tak zamezila útoku na vklady banky.

| 21. | Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005. |
| --- | --- |

21.

Záruka pokrývala především všechny závazky AGB, včetně z nich splatného úroku, zaznamenané v účetní evidenci ABG k 17. září 1996. Všechny dluhy se splatností k pevnému datu byly zaručeny až ke dni splatnosti. Dluhy bez pevného data splatnosti byly zaručeny na dobu dvanácti měsíců od ukončení nucené správy nad AGB. Navíc veškeré záruky vydané v AGB po 17. září 1996 byly zajištěny k datu jejich splatnosti nebo na dobu dvanácti měsíců po skončení nucené správy, podle toho, co by nastalo dříve. Výše citovaná záruka neurčovaly žádný horní limit pro zajišťované závazky vůči věřitelům AGB. České orgány nás informovaly, že jediným potenciálním nárokem, který na základě Záruky pro vkladatele zbývá, je vklad CZK [...] (2). Tento vklad má splatnost v roce 2005.

| 22. | “Podpora na posílení likvidity”: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998. |
| --- | --- |

22.

“Podpora na posílení likvidity”: ČNB poskytla AGB finanční podporu ve formě úvěrového limitu. První úvěrový limit, který byl poskytnut 18. září 1996, činil CZK 6.000 milionů. Dne 15. ledna 1998 dosáhl úvěrový limit maximální hodnoty CZK 22.5000 milionů. K maximálnímu čerpání došlo v únoru 1998, ve výši CZK 22.100 milionů. Podpora na posílení likvidity skončila s ukončením nucené správy a zrušením bankovní licence dne 17. září 1998.

| 23. | Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB. |
| --- | --- |

23.

Dne 17. září 1998 se ČNB a AGB dohodly, že AGB musí svůj dluh vůči ČNB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. ČNB ovšem může dobu splácení prodloužit. Závazek splatit částky čerpané v rámci úvěrového limitu zůstal po prodeji AGB1 v AGB.

| 24. | “Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB”: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (“Česká finanční”), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. |
| --- | --- |

24.

“Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB”: ČNB uložila své dceřiné společnosti Česká finanční s.r.o. (“Česká finanční”), aby se podílela na navýšení kapitálu v AGB cestou upsání nové emise akcií AGB. Dne 2. dubna 1998 upsala Česká finanční nové akcie za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Tato úhrada byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998.

| 25. | Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %. |
| --- | --- |

25.

Minoritní akcionář AGB ale navýšení kapitálu napadl a český soud v květnu 1998 proces navyšování kapitálu zastavil. Po skončení nucené správy pak valná hromada akcionářů zrušila rozhodnutí navýšit kapitál AGB a proto se nakonec Česká finanční nestala akcionářem AGB. Kdyby bylo navýšení a upsání akcií ze strany České finanční úspěšné, Česká finanční by získala v AGB vlastnický podíl ve výši 68 %.

| 26. | Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat. |
| --- | --- |

26.

Česká finanční se snažila vymoci zpět částku CZK 9.000 milionů u soudu s poukazem na neoprávněný majetkový prospěch. ČNB, která v roce 2002 převzala pohledávku od České finanční, se také pokusila vymoci částku zpět. Nicméně v březnu 2004 ČNB odstoupila od soudního sporu proti AGB, protože považovala za obchodně rozumnější ve sporu nepokračovat.

| 27. | “Kupní cena”: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB. |
| --- | --- |

27.

“Kupní cena”: ze strany GECB původně nabídnutá kupní cena činila CZK 2.000 milionů v hotovosti za upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 4.000 miliony. Protože hodnota čistých aktiv AGB1 byla ve skutečnosti menší, musela být hodnota čistých aktiv zvýšena, aby dosáhla kupní ceny. Smluvní strany rozhodly, že se tak stane formou navýšení akciového kapitálu v GECB, za které po koupi AGB1 zaplatí ČNB.

| 28. | V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů. |
| --- | --- |

28.

V průběhu následujících jednání mezi ČNB a GECB byla kupní cena i upravená hodnota čistých aktiv snížena o stejnou částku, s cílem vyhnout se zbytečným hotovostním výměnám. Především tedy byla kupní cena snížena na CZK 500 milionů – za úpravu hodnoty čistých aktiv AGB na CZK 2.500 milionů. Kupní cena se ve světle výpočtu upravené hodnoty čistých aktiv ke dni transakce stala předmětem další úpravy. Nakonec zaplacená kupní cena činila CZK 304,154 milionů.

| 29. | “Zvýšení kapitálu v GECB”: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1. |
| --- | --- |

29.

“Zvýšení kapitálu v GECB”: Toto opatření je třeba posuzovat s ohledem na to, že kupní cena za AGB1 byl závislá na dosažení cílové upravené hodnoty čistých aktiv AGB1 ve výši CZK 2.500 milionů, protože české orgány se zavázaly kompenzovat GECB za převzetí závazků převyšujících hodnotu aktiv nabytých při koupi AGB1.

| 30. | Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB. |
| --- | --- |

30.

Protože čistá aktiva AGB1 měla k 21. červnu 1998 zápornou hodnotu, bylo cílové hodnoty čistých aktiv AGB1 dosaženo kapitálovou injekcí ze strany ČNB. Tato kapitálová injekce byla provedena cestou zvýšení kapitálu v GECB.

| 31. | Podle “Rámcové smlouvy” mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000. |
| --- | --- |

31.

Podle “Rámcové smlouvy” mezi CNB, GECB a GECIH, uzavřené 22. června 1998, se ČNB zavázala vložit do vlastního jmění GECB kapitálový vklad ve výši CZK 19.717,5 milionů a zvýšit tak upravenou hodnotu čistých aktiv AGB1 na požadovanou výši CZK 2.500 milionů. Bylo to provedeno tak, že ČNB upsala deset akciových podílů v GECB za celkovou cenu 19.717,5 milionů. Po určitých potížích s registrací kapitálového navýšení byla takto transakce nakonec zaregistrována dne 25. března 2003 v Pražském obchodním rejstříku. Následně pak v roce 2003 ČNB prodala těchto 10 akcií GECIH, za celkovou úhradu CZK 1.000.

| 32. | “Záruky a odškodnění”: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v “Listině záruk”, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou “Listiny záruk” ČNB podpořila cestou “Smlouvy o odškodnění”, podepsané 22. června 1998. “Smlouva o odškodnění” byla 25. dubna 2004 pozměněna “změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1” (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (“Příloha 23”), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní. |
| --- | --- |

32.

“Záruky a odškodnění”: Při prodeji AGB1 ve prospěch GECB se AGB jako prodávající AGB1 dohodla na řadě záručních úmluv, které jsou uvedeny v “Listině záruk”, podepsané 21. června 1998. ČNB nebyla smluvní stranou této dohody. Nicméně závazky učiněné AGB formou “Listiny záruk” ČNB podpořila cestou “Smlouvy o odškodnění”, podepsané 22. června 1998. “Smlouva o odškodnění” byla 25. dubna 2004 pozměněna “změnou Smlouvy o odškodnění číslo 1” (3). České orgány poskytly seznam záručních úmluv v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace (“Příloha 23”), který je součástí oznámení. Uvádí se nicméně, že tento seznam není kompletní.

| 33. | Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v “Listině záruk” a ve “Smlouvě o odškodnění” vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z “Listiny záruk”, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:






  — | Článek 2.2. (Organizace) |
| --- | --- | --- |

33.

Podle informací poskytnutých českými orgány platnost mnoha záruk uvedených v “Listině záruk” a ve “Smlouvě o odškodnění” vypršela 22. června 2001. Týká se to následujících záručních úprav z “Listiny záruk”, jak jsou sumarizovány pod položkami č. A.1-A.18 Přílohy 23:

—

Článek 2.2. (Organizace)

| — | Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing) |
| --- | --- |

—

Článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing)

| — | Článek 2.5 (Souhlasy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Souhlasy)

| — | Článek 2.5 (Bez porušování) |
| --- | --- |

—

Článek 2.5 (Bez porušování)

| — | Článek 2.6. (Finanční výkazy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.6. (Finanční výkazy)

| — | Článek 2.9. (Půjčky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.9. (Půjčky)

| — | Článek 2.10 (Nemovitý majetek) |
| --- | --- |

—

Článek 2.10 (Nemovitý majetek)

| — | Článek 2.11 (Hmotná aktiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.11 (Hmotná aktiva)

| — | Článek 2.12 (Smlouvy) |
| --- | --- |

—

Článek 2.12 (Smlouvy)

| — | Článek 2.13 (Dodržování předpisů) |
| --- | --- |

—

Článek 2.13 (Dodržování předpisů)

| — | Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv) |
| --- | --- |

—

Článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv)

| — | Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod) |
| --- | --- |

—

Článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod)

| — | Článek 2.17 (Pojištění) |
| --- | --- |

—

Článek 2.17 (Pojištění)

| — | Článek 2.18 (Soudní spory) |
| --- | --- |

—

Článek 2.18 (Soudní spory)

| — | Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví) |
| --- | --- |

—

Článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví)

| — | Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky) |
| --- | --- |

—

Článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky)

| — | Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé) |
| --- | --- |

—

Článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé)

| — | Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

Článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| 34. | Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:
  “Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

34.

Na základě informací, které poskytly české orgány, jsou záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením České republiky k Evropské unii, sumarizovány následujícím způsobem:

“Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 22. června 2008:

Obsah

Limitování částky

Odškodnění za případný soudní spor, který negativně poznamená bankovní činnost: AGB se zavázala odškodnit GECIH, GECG a další odškodňované osoby kupujícího (kupující) za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti kupujícímu v důsledku záležitosti, ke které došlo před datem uzavření a která negativně poznamená bankovní činnost. Článek 5.1(a)(1) (4)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za porušení zákona: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z porušení nějakého platného zákona nebo předpisu, kterého se prodávající dopustil před datem uzavření a které negativně poznamenává bankovní činnost. Článek 5.1(a)(ii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti GECB některým zaměstnancem v souvislosti s nějakým skutečným nebo údajným úkonem nebo opomenutím ze strany prodávajícího před datem uzavření. Článek 5.1(a)(v)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Odškodnění za pracovněprávní spor: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se nějaké smluvní povinnosti nebo povinnosti zaměstnání v případě zaměstnance, který byl ponechán, nebo v případě dřívějšího, stávajícího či budoucího zaměstnance prodávajícího, který je zaměstnancem ve vztahu k AGB2. Článek 5.1(a)(vi)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci a kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

“Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20. | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |
| Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv) | Souhrnný limit CZK 5 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Ekologické záležitosti: AGB ujišťuje, že nakolik si je vědoma, nejsou v  prostorech AGB1 uloženy žádné nebezpečné látky v koncentracích překračujících úroveň povolenou platným zákonem. Článek 2.20.

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že kupujícímu nebudou předepsány v důsledku uskutečnění prodeje žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Neobchodní aktiva a pasiva: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případné ztráty vyplynuvší z nároků týkajících se neobchodních aktiv nebo neobchodních pasiv. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

Celní dluhy a dluhy na spotřební dani: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za ztráty vyplynuvší z nároků uplatněných proti němu ze strany českých celních a pro spotřební daň příslušných orgánů v souvislosti s AGB celní zárukou. Článek 5.1(a)(iv)

Souhrnný limit CZK 5 000 milionů

“Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 22. června 2013

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4. | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |
| Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Operace AGB1: AGB ujišťuje, že s výjimkou toho, co je uvedeno v přehledu oznamovacích povinností za dokumenty o transakci, nejsou součástí AGB1 žádná další aktiva či pasiva. Článek 2.22.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Oprávnění: AGB ujišťuje o své plné pravomoci a oprávnění podepsat smluvní dokumentaci a uskutečnit transakci. AGB dále ujišťuje, že smlouvy jsou pro ni závazné a na ní vymahatelné. Článek 2.4.

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

Platnost prodeje: AGB se zavázala odškodnit kupujícího za případnou ztrátu vyplynuvší z nároku týkajícího se platnosti nebo ústavní legitimnosti prodeje AGB1. Článek 5.1.(a)(iii)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

“Záruky a odškodnění”, jejichž platnost vyprší 15 let po uzavření

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b) | Souhrnný limit CZK 2 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Ekologické ztráty: AGB se zavazuje odškodnit kupujícího za případnou ekologicko ztrátu, kterou kupující může utrpět v souvislosti s nějakými provozními prostory AGB1 a která bude způsobena stavem existujícím před uzavřením. Článek 5.1.(b)

Souhrnný limit CZK 2 000 milionů

| 35. | “Opce s právem prodeje”: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH “Smlouvu o opci s právem prodeje”, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB. |
| --- | --- |

35.

“Opce s právem prodeje”: Dne 22. června 1998 uzavřely ČNB a GECIH “Smlouvu o opci s právem prodeje”, která stanovuje, že za určitých okolností je GECIH oprávněná požadovat, aby ČNB odkoupila od GECIH všechny její akcie v GECB.

| 36. | České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle “Smlouvy o odškodnění” v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést. |
| --- | --- |

36.

České orgány uvedly, že v současnosti zbývají jen dvě možné události, které by GECIH umožnily využít opci s právem prodeje. Šlo by o 1) o rozhodnutí nebo rozsudek nařizující nebo prohlašující transakce podle Kupní smlouvy za nulové nebo neplatné, respektive že budou reverzovány, nebo že se nějaká část aktiv AGB1 vrací, nebo by šlo 2) o rozhodnutí ČNB neprovést náhradu škody podle “Smlouvy o odškodnění” v částce překračující CZK 2.000 milionů respektive o opomenutí ČNB tyto platby provést.

| 37. | ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008. |
| --- | --- |

37.

ČNB má právo napravit událost, která by vedla k využití opce s právem prodeje, tím, že by GECB a GECIH uvedla do stejné situace, v níž by byly, kdyby k takové události nedošlo. Uvádí se, že by to mohlo znamenat platby nebo převod aktiv do GECB. Platnost opce s právem prodeje vyprší 22. června 2008.

Cena při uplatnění opce s právem prodeje

| 38. | Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:






  — | upravené reverzní částce, |
| --- | --- | --- |

38.

Cena, za kterou musí ČNB odkoupit všechny akcie v GECB, se liší podle data, k němuž bude opce s právem prodeje využita. Od června 2003 do dne, kdy platnost opce s právem prodeje vyprší, se bude tato cena rovnat nejvyšší z následujících položek:

—

upravené reverzní částce,

| — | hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena, |
| --- | --- |

—

hodnotě čistých aktiv GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena,

| — | poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz. |
| --- | --- |

—

poctivé tržní hodnotě GECB ke dni, kdy je cena při uplatnění opce stanovena. Když je tedy kupní cena určována podle poctivé tržní hodnota, nebudou události, které spustily proces uplatnění opce s právem prodeje, brány v potaz.

IV.   ŽÁDOST O POSOUZENÍ

| 39. | Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci “Záruky pro vkladatele”, “Podpory na posílení likvidity”, “Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB”, “Kupní ceny”,“Zvýšení kapitálu v GECB”, jakož i některých “Záruk a odškodnění”. Tyto “Záruky a odškodnění” jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:
  Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008






  Obsah | Limitování částky |
| --- | --- | --- |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |
| Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:






  — | Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího |

39.

Ve svém oznámení požádaly české orgány Komisi o rozhodnutí na základě prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, tj. ve věci “Záruky pro vkladatele”, “Podpory na posílení likvidity”, “Neúspěšného pokusu navýšit kapitál AGB”, “Kupní ceny”,“Zvýšení kapitálu v GECB”, jakož i některých “Záruk a odškodnění”. Tyto “Záruky a odškodnění” jsou uvedeny v Příloze 4 k oznámení a obsahují následující položky:

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2008

Obsah

Limitování částky

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECG za neplatnou, podaná 27. července 1998 u Krajského obchodního soudu v Praze Václavem Sládkem proti AGB v likvidaci a kupujícímu; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy týkající se prodeje AGB1 ve prospěch GECB za neplatnou, podaná 22. června 2001 u Krajského obchodního soudu v Praze Petrem Maurem, Františkem Vysloužilem, Pavlem Tykačem, Karlem Tománkem, Pavlem Šimkem a Tomášem Fohlerem proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi; a ve spojení s minoritními akcionáři AGB jako vedlejšími žalujícími stranami. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žaloba na prohlášení smlouvy o prodeji AGB1 za neplatnou, podaná 18. června 2002 u Městského soudu v Praze HZ Praha, spol. s.r.o. proti AGB v likvidaci, kupujícímu a Jiřímu Klumparovi. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Žádost o registraci prodeje AGB1 v Obchodním rejstříku, podaná 18. října 1999, u které je žadatelem současná AGB v likvidaci a ke které se pražský Městský úřad státního zástupce připojil jako strana řízení. (Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Případný nárok na odškodnění týkající se platnosti či legitimnosti prodeje AGB1 ve prospěch kupujícího, uplatněný:

—

Prodávajícím, ČNB nebo akcionářem, likvidátorem, konkursním správcem, auditorem nebo nuceným správcem prodávajícího

| — | Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Členem podnikového orgánu prodávajícího nebo kupujícího

| — | Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího |
| --- | --- |

—

Zaměstnancem, vypůjčovatelem, klientem, půjčovatelem nebo věřitelem prodávajícího nebo kupujícího

| — | Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo |
| --- | --- |

—

Dědicem, právním nástupcem nebo nabyvatelem, likvidátorem, konkursním správcem, správcem k převzetí majetku, svěřeneckým správcem nebo nuceným správcem (respektive osobou, která má podobné pravomoci), nebo sdružením jednoho nebo více výše uváděných jednotlivých funkcí nebo subjektů, nebo

| — | Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc. |
| --- | --- |

—

Českým státním zástupcem, českým kriminálním orgánem nebo českým daňovým orgánem, který má nad prodávajícím nebo kupujícím pravomoc.

(Odškodnění je založeno na článku 4.1 Smlouvy o odškodnění)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

Záruky a odškodnění, jejichž platnost vyprší 22. června 2010

| Obsah | Limitování částky |
| --- | --- |
| Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d) | Souhrnný limit CZK 2 000 miliony |
| Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e) | Souhrnný limit CZK 15 000 milionů |

Obsah

Limitování částky

Daně: AGB ujišťuje, že (i) splnila příslušné požadavky na daň vybíranou srážkou, předepsanou na základě všech platných zákonů, (ii) že oznámila kupujícímu existenci všech daní, které jsou podle nároků daňového orgánu splatné a dlužné ze strany AGB, (iii) že není v běhu žádný daňový audit, nebo že podle vědomostí AGB nehrozí v souvislosti s nějakými daněmi, splatnými ze strany AGB, (iv) že se nedopustila ani nedopouští porušování nějakého použitelného daňového zákona, což by navodilo vznik závazku pro kupujícího a (v) že kupujícímu nebude uložena v souvislosti s uskutečněním předpokládaných transakcí žádná daň. Článek 2.14(c) a (d)

Souhrnný limit CZK 2 000 miliony

Daně v souvislosti s transakcí: AGB ujišťuje, že v důsledku uskutečnění prodeje nebudou kupujícímu předepsány žádné daně. Článek 2.14(e)

Souhrnný limit CZK 15 000 milionů

| 40. | Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle “Záruk a odškodnění”, jakož i “opci s právem prodeje”. |
| --- | --- |

40.

Tato limitovaná žádost o posouzení tedy nepostihuje ostatní záruční úmluvy podle “Záruk a odškodnění”, jakož i “opci s právem prodeje”.

| 41. | Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit. |
| --- | --- |

41.

Především je třeba konstatovat, že podle prozatímního mechanismu z Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení neplatí pro přistupující země povinnost oznamovat opatření. Vzhledem k jejich potenciálnímu zařazení na seznam existujících podpor ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES se přistupující země mohou samy rozhodnout, která opatření budou chtít oznámit.

| 42. | Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními “Zárukami a odškodněními”, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z “Listiny záruk” a “Smlouvy o odškodnění”. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré “Záruky a odškodnění” v jejich úplnosti. |
| --- | --- |

42.

Komise nicméně soudí, že záruční úmluvy oznámené na účelem rozhodnutí Komise jsou neoddělitelně svázány s ostatními “Zárukami a odškodněními”, které české orgány vyřadily z působnosti své žádosti o posouzení. Všechna práva a povinnosti, která jsou vymahatelná podle záručních úmluv, ať už spadají či nespadají do žádosti o posouzení, vyplývají ze stejných smluv: z “Listiny záruk” a “Smlouvy o odškodnění”. Proto je neleze uměle oddělovat. V důsledku toho bude Komise posuzovat veškeré “Záruky a odškodnění” v jejich úplnosti.

| 43. | Oproti tomu “opce s právem prodeje” tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy “opce s právem prodeje” při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí. |
| --- | --- |

43.

Oproti tomu “opce s právem prodeje” tvoří odlišnou úmluvu, uzavřenou příslušnými stranami zvlášť. Proto Komise považuje toto opatření za samostatné, které je možné oddělit od ostatních opatření. Protože se Česká republika rozhodla toto opatření neoznámit, nebude tedy “opce s právem prodeje” při stávajícím posuzování projednávána a nebude k ní přijímáno rozhodnutí.

V.   POSOUZENÍ

1.   Použitelnost po přistoupení

1.1.   Právní rámec – Procedura “prozatímního mechanismu”

| 44. | Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru “prozatímního mechanismu”. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5). |
| --- | --- |

44.

Příloha IV.3 Aktu o přistoupení stanovuje proceduru “prozatímního mechanismu”. Ta představuje právní rámec pro posuzování režimů podpor a individuálních podpůrných opatření, které nabyly účinnosti v novém členském státě přede dnem přistoupení a jsou po přistoupení nadále použitelné; tento postup platí pro ty režimy a opatření, které ještě nebyly zahrnuty do seznamu 'existujících podpůrných' opatření, připojeném k Příloze IV a které nabyly účinnost od 10. prosince 1994 dále. Opatření, která jsou použitelná po přistoupení a která nabyla účinnosti před 10. prosincem, jsou považována při přistoupení za existující podporu ve smyslu článku 88(1) Smlouvy o založení ES. V této souvislosti je relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se kompetentní vnitrostátní orgány zavázaly poskytnout podporu (5).

| 45. | V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (“OPC”)). |
| --- | --- |

45.

V rámci prozatímního mechanismu se slučitelnost podpůrných opatření, použitelných po přistoupení, se společným trhem musí nejdříve posuzovat na úrovni vnitrostátního orgánu, odpovědného za dohled nad státní podporou (v České republice to je Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (“OPC”)).

| 46. | “Státní orgán pro dohled” může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem. |
| --- | --- |

46.

“Státní orgán pro dohled” může hledat právní jistotu tak, že předmětná opatření oznámí Evropské komisi. Na základě tohoto oznámení bude pak Komise posuzovat slučitelnost oznámených opatření se společným trhem.

| 47. | Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky. |
| --- | --- |

47.

Když bude mít Komise vážné pochybnosti o slučitelnosti oznámených opatření s acquis communautaire, může do třech měsíců ode dne, kdy obdržela kompletní oznámení, vznést své námitky.

| 48. | Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení. |
| --- | --- |

48.

Jestliže naopak Komise do této lhůty své námitky nevznese, bude se mít za to, že oznámená opatření představují existující podporu ode dne přistoupení.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení

| 49. | Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná. |
| --- | --- |

49.

Podpůrná opatření, která nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise na základě postupů předepsaných v článku 88 přezkoumávat. Protože cestou prozatímního mechanismu se pouze zjišťuje, zda dané opatření znamená existující podporu z hlediska postupů při poskytování státních podpor po přistoupení, nevyžaduje na Komisi, ani ji nezmocňuje k přezkoumávání podpůrných opatření, která nejsou po přistoupení použitelná.

| 50. | Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

50.

Na základě nastíněného právního rámce má tedy zásadní význam první posouzení, zda jsou oznámená opatření použitelná po přistoupení.

| 51. | Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout. |
| --- | --- |

51.

Jen ta opatření, která mohou i po přistoupení vést k poskytnutí další podpory nebo ke zvýšení částky už poskytnuté podpory, se mohou na základě prozatímního mechanismu kvalifikovat pro statut existující pomoci – pokud přitom splňují příslušné podmínky a mohou se tudíž stát předmětem tohoto mechanismu. Na druhé straně platí, že prozatímní mechanismus nemá žádný smysl v případě podpůrných opatření, která už byla s konečnou platností a bezpodmínečně poskytnuta ve stanovené částce ještě před přistoupením. Pro rozhodnutí, zda tomu tak opravdu je, je i zde relevantním kritériem právně závazný akt, kterým se příslušné vnitrostátní orgány zavázaly podporu poskytnout.

| 52. | Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

52.

Tento výklad je v souladu s cílem, účelem a logikou prozatímního mechanismu a kontroly nad státní podporou obecně. Kromě toho s ohledem na zjišťování bezprostředního ekonomického dopadu takových státních intervencí platí, že nové opatření musí být posuzováno v okamžiku, kdy je podpora poskytována. Právní závazek státu je tím hlavním, co souvisí s poskytnutím podpory, nikoli její pouhé vyplacení. Jakákoli platba, současná či budoucí, prováděná na základě právního závazku, představuje akt prosté realizace a nelze ji vykládat jako novou či další podporu. Proto podle Komise musí být k tomu, aby bylo opatření posouzeno jako použitelné po přistoupení, prokázáno, že je schopno přinést další výhodu, která nebyla známa, nebo která nebyla přesně známa, když byla podpora poskytnuta.

| 53. | Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:






  — | Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem; |
| --- | --- | --- |

53.

Na základě tohoto kritéria Komise považuje za použitelná po přistoupení následující podpůrná opatření:

—

Jakékoli podpůrné režimy, které nabyly účinnosti přede dnem přistoupení a na jejichž základě a bez potřeby dalších prováděcích opatření mohou být poskytovány po přistoupení individuální podpory podnikům definovaným v rámci aktu obecným a abstraktním způsobem;

| — | Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce; |
| --- | --- |

—

Podpora, která není svázána s konkrétním projektem a která je poskytnuta před přistoupením jednomu nebo několika podnikům na dobu neurčitou a/nebo v nedefinované částce;

| — | Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004). |
| --- | --- |

—

Individuální podpůrná opatření, u nichž není ke dni poskytnutí podpory známo přesné vystavení státu ekonomickým závazkům (to bylo blíže vysvětleno v dopise Komise českým orgánům z 19. března 2004).

| 54. | Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem “použitelné po přistoupení” v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními: |
| --- | --- |

54.

Ve svém dopise ze 4. srpna 2003, zaslaném Misi České republiky u EU, informovaly složky Komise Českou republiku, jak chápou pojem “použitelné po přistoupení” v souvislosti s individuálními podpůrnými opatřeními:

| 55. | “Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za “použitelná po přistoupení”, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a “čerpací práva”, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.” |
| --- | --- |

55.

“Individuální podpůrná opatření, jak jsou definována v článku 1 (e) procedurálního nařízení, jsou považována za “použitelná po přistoupení”, jestliže pravděpodobně zvýší závazky státu po dni přistoupení. GŘ pro hospodářskou soutěž soudí, že tato podmínka by měla jmenovitě platit v případě osvobození od nebo snížení povinných poplatků (např. osvobození nebo snížení daní, povinných příspěvků na sociální zabezpečení), pokud tyto výhody platí nadále po přistoupení, dále v případě záruk nebo finančních nástrojů, jako jsou úvěrové linky a “čerpací práva”, jejichž platnost pokračuje po dni přistoupení. Ve všech takových případech mohou být předmětná opatření považována za nadále použitelná po přistoupení; přestože bylo opatření oficiálně přijato, v době poskytnutí podpory není celkový závazek plynoucí z toho pro stát znám.”

| 56. | Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma. |
| --- | --- |

56.

Komise považuje individuální opatření za použitelná po přistoupení ve smyslu Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, jestliže ke dni poskytnutí pomoci není přesně známa hrozba ekonomických závazků pro stát a ke dni přistoupení je stále neznáma.

| 57. | V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.






  — | Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení. |
| --- | --- | --- |

57.

V případě záruk musí být splněny následující podmínky, aby bylo dané opatření považováno za nepoužitelné po přistoupení.

—

Rizika jsou přesně definována a zahrnuta do kompletního seznamu, který byl uzavřen ke dni přistoupení.

| — | Existuje celkový strop pro splatné částky. |
| --- | --- |

—

Existuje celkový strop pro splatné částky.

| — | Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí. |
| --- | --- |

—

Spor se týká událostí, které se udály přede dnem poskytnutí náhrady škod a nikoli nějakých budoucích událostí.

1.2.   Individuální opatření

| 58. | “Záruka pro vkladatele”: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě “Smlouvy o opci s právem prodeje” tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

58.

“Záruka pro vkladatele”: Záruka pro vkladatele, kterou ČNB ručila za závazky všem ručitelům AGB, převzala po prodeji AGB1 ve prospěch GECB právě GECB. Jestliže ale GECIH využije na základě “Smlouvy o opci s právem prodeje” tuto svou opci, může být ČNB opět podle Záruky vkladatelům odpovědná. Nicméně podle Záruky pro vkladatele zůstává jen jeden nárok, který je jasně definovaný. Komise proto považuje potenciální hrozbu z toho plynoucí za jasně definovanou před přistoupením a předmětné opatření za nepoužitelné po přistoupení.

| 59. | “Podpora na posílení likvidity”: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

59.

“Podpora na posílení likvidity”: ČNB poskytla AGB úvěrový limit v konečné výši CZK 22.500 milionů. Tato podpora na posílení likvidity skončila v září 1998. Předpokládalo se, že tento závazek by měla AGB splatit z výnosů likvidačního procesu do 31. prosince 2004. Protože podpora na posílení likvidity byla ukončena v září 1998, nevede už k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. Splátky z výnosů likvidačního procesu hrozbu pro Českou republiku jen zmírní. Proto není toto opatření považováno za použitelné po přistoupení.

| 60. | “Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB”: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala. |
| --- | --- |

60.

“Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB”: V roce 1998 se dceřiná společnost ČNB, Česká finanční, pokusila zúčastnit na navýšení kapitálu v AGB zakoupením nových akcií za protihodnotu CZK 9.000 milionů. Částka CZK 9.000 milionů byla ve prospěch AGB zaplacena 6. dubna 1998. po soudním řízení a konečném rozhodnutí valné hromady akcionářů AGB kapitál nenavyšovat se ČNB pokusila vyplacené prostředky vymoci zpět. Pokusu o zpětné vymožení prostředků se ale v březnu 2004 vzdala.

| 61. | Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

61.

Pokus o navýšení kapitálu AGB byl jednorázovým opatřením, které bylo uskutečněno před přistoupením a které už nezvýší hrozbu závazků pro Českou republiku. Rovněž pokus o zpětné vymáhání částky byl zastaven před přistoupením České republiky k Evropské unii. V tomto ohledu tedy platí, že hrozba závazků pro Českou republiku se nemůže po přistoupení dále zvýšit. V důsledku toho není neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB, včetně pokusu o zpětné vymožení vyplacené částky považován za opatření použitelné po přistoupení.

| 62. | “Kupní cena”: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

62.

“Kupní cena”: Konečná kupní cena za koupi AGB1, kterou zaplatila GECG/GECIH, byla stanovena na CZK 304,154 milionů. Toto opatření nevede k žádnému dalšímu ohrožení České republiky. V důsledku toho není považováno za použitelné po přistoupení.

| 63. | “Zvýšení kapitálu v GECB”: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

63.

“Zvýšení kapitálu v GECB”: V červenci 1998 upsala ČNB deset nových akcií GECB a zaplatila za ně CZK 19.717,5 milionů. Šlo o jednorázové opatření, které nepovede k nějakému dalšímu ohrožení České republiky. Proto je považováno za nepoužitelné po přistoupení.

| 64. | “Záruky a odškodnění”: Ve “Smlouvě o odškodnění” přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v “Listině záruk”. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH. |
| --- | --- |

64.

“Záruky a odškodnění”: Ve “Smlouvě o odškodnění” přijala ČNB zpět závazky učiněné AGB jako podávajícím AGB1 v “Listině záruk”. Obě smlouvy obsahují různé záruční úmluvy ve prospěch GECB a GECIH.

| 65. | Následující záruční úmluvy “Listiny záruk”, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení. |
| --- | --- |

65.

Následující záruční úmluvy “Listiny záruk”, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) už přestaly platit k 22. červnu 2001. Po přistoupení České republiky k Evropské unii se proto prostřednictvím těchto záruk nezvýší hrozba závazků pro Českou republiku. Komise proto považuje tyto specifické záruky za nepoužitelné po přistoupení.

Nekompletní seznam

| 66. | V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků. |
| --- | --- |

66.

V případě záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, musí být splněny podmínky předepsané výše v článku V.1.1, aby mohlo být záruky považovány za nepoužitelné po přistoupení. Jmenovitě musí být přesně definován rozsah působnosti záruk, a to prostřednictvím kompletního seznamu nároků.

| 67. | České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno. |
| --- | --- |

67.

České orgány předložily seznam nároků v Příloze 23. České orgány ale přitom výslovně konstatovaly, že seznam není kompletní. V důsledku toho má Komise vážné pochybnosti, zda je toto kritérium splněno.

Nedostatečně přesná definice rizik

| 68. | Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím “Záruk a odškodnění”, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována. |
| --- | --- |

68.

Jiným kritériem pro označení záruky za nepoužitelnou po přistoupení je to, že příslušná rizika pro přistupující zemi jsou přesně definována. Komise soudí, že České republice hrozící rizika nejsou prostřednictvím “Záruk a odškodnění”, jejichž platnost neskončila před přistoupením, dostatečně definována.

| 69. | Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu. |
| --- | --- |

69.

Například v případě odškodnění za soudní spor, který negativně poznamenal bankovní činnost podle článku 5.1(a)(i), se může hrozba závazků pro Českou republiku zvýšit, protože nelze předvídat, kolik nároků může vzniknout na základě abstraktních podmínek ustanovení. Komise se proto domnívá, že rizika ohrožující Českou republiku nejsou přesně definována a dané opatření je použitelné po přistoupení. Stejné argumenty platí pro všechna ostatní opatření, uváděná českými orgány v Příloze 23, včetně těch záručních úmluv, na které se české orgány pokoušejí omezit svou žádost o rozhodnutí cestou procedury prozatímního mechanismu.

| 70. | V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) “Listiny záruk” se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit. |
| --- | --- |

70.

V případě daňových nároků v článku 2.14(c), (d) a článku 2.14(e) “Listiny záruk” se může hrozba závazků pro Českou republiku po přistoupení zvýšit. Ustanovení týkající se daňových záruk nespecifikují individuální událostí, které by mohly spustit proces odškodnění. Výsledkem je navíc to, že potenciální hrozbu pro Českou republiku, plynoucí z těchto událostí, není možné vyčíslit.

| 71. | Také v případě článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění” není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět “nároků”. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění”. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění”. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována. |
| --- | --- |

71.

Také v případě článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění” není riziko hrozící České republice dostatečně definováno. České orgány uvádějí v rámci tohoto ustanovení pět “nároků”. Čtyři z nich se týkají konkrétních soudních řízení stran článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění”. Pátý nárok popisuje abstraktním způsobem procedury, které mohou podle článku 4.1 vzniknout a které mohou přinést další nároky. Nelze proto určit, kolik nároků může celkem vzniknout na základě článku 4.1 “Smlouvy o odškodnění”. V důsledku toho Komise soudí, že rizika hrozící České republice nejsou přesně definována.

Nedostatečně stanovený strop pro splatné částky

| 72. | Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít “opci s právem prodeje”, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. “Opce s právem prodeje” by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro “Záruky a odškodnění”. |
| --- | --- |

72.

Záruky uváděné českými orgány jsou předmětem různých stropů, které limitují maximální hrozbu závazku pro Českou republiku podle jednotlivých záruk. Ovšem GECIH může využít “opci s právem prodeje”, pokud ČNB odmítne nějakou platbu překračující částku CZK 2.000 milionů. “Opce s právem prodeje” by tedy mohla zrušit platnost stropů příslušných pro “Záruky a odškodnění”.

| 73. | Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop. |
| --- | --- |

73.

Vcelku podle záručních úmluv, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, není hrozba závazku pro Českou republiku přesně definována, do kompletního seznamu, uzavřeného ke dni přistoupení, nejsou zahrnuty všechny potenciální nároky a nároky postrádají dostatečně jistý strop.

| 74. | “Opce s právem prodeje”: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se “záruk a odškodnění” překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit “opci s právem prodeje”. |
| --- | --- |

74.

“Opce s právem prodeje”: V případě, že koupě AGB1 je prohlášena za nulovou nebo je shledána neplatnou nebo reverzovanou, GECIH může uplatnit opci s právem prodeje s tím, že ČNB bude povinna koupit všechny akcie GECB. Totéž platí, pokud se ČNB rozhodne neprovést platby týkající se “záruk a odškodnění” překračující částku CZK 2 000 milionů. V tomto případě bude muset být určena kupní cena akcií v GECB a může se jednat buď o reverzní částku, hodnotu čistých aktiv, nebo poctivou tržní hodnotu GECB, aniž by byl brán zřetel na událost, která spustila právo uplatnit “opci s právem prodeje”.

| 75. | Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

75.

Komise soudí, že potencionální hrozba pro Českou republiku není dostatečně definována. Jmenovitě pak to, že cena, kterou ČNB musí zaplatit, se liší v závislosti na faktorech, které jsou nepředvídatelné, včetně toho, že událost, která spouští právo uplatnit opci s právem prodeje, není není při výpočtu ceny brána v úvahu. Komise tedy soudí, že hrozba pro Českou republiku není před přistoupením jasně definována a že opce s právem prodeje je použitelná po přistoupení.

1.3.   Závěry

| 76. | Komise proto soudí, že:






  a) | následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:






  — | “Záruka pro vkladatele”, |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Komise proto soudí, že:

a)

následující opatření nejsou použitelná po přistoupení:

—

“Záruka pro vkladatele”,

| — | “Podpora na posílení likvidity”, |
| --- | --- |

—

“Podpora na posílení likvidity”,

| — | “Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB”, |
| --- | --- |

—

“Neúspěšný pokus o navýšení kapitálu AGB”,

| — | “Kupní cena”, |
| --- | --- |

—

“Kupní cena”,

| — | “Zvýšení kapitálu v GECB” |
| --- | --- |

—

“Zvýšení kapitálu v GECB”

| — | “Záruky a odškodnění”, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva). |
| --- | --- |

—

“Záruky a odškodnění”, jak jsou sumarizovány v položkách č. A.1-A.18 v Příloze 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj.: článek 2.2 (Organizace), článek 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článek 2.4 (Souhlasy), článek 2.5 (Bez porušování), článek 2.6 (Finanční výkazy), článek 2.9 (Půjčky), článek 2.10 (Nemovitý majetek), článek 2.11 (Hmotná aktiva), článek 2.12 (Smlouvy), článek 2.13 (Dodržování předpisů), článek 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článek 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článek 2.17 (Pojištění), článek 2.18 (Soudní spory), článek 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článek 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článek 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článek 2.7 (Žádná neohlášená pasiva).

| b) | Ostatní “Záruky a odškodnění” jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení. |
| --- | --- |

b)

Ostatní “Záruky a odškodnění” jsou opatření, která jsou použitelná po přistoupení.

2.   Státní podpora ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES

| 77. | Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

77.

Podle článku 87(1) Smlouvy o založení ES se jedná o státní podporu, jestliže podporu poskytl členský stát nebo byla poskytnuta prostřednictvím státních prostředků jakýmkoli způsobem, který narušuje nebo hrozí narušením hospodářské soutěže zvýhodněním určitých podniků nebo výroby určitého zboží a který nepříznivě ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| 78. | Prostřednictvím “Smlouvy o odškodnění” ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků. |
| --- | --- |

78.

Prostřednictvím “Smlouvy o odškodnění” ČNB jako veřejný subjekt ručí za závazky AGB vůči GECB a GECIH. Z toho vyplývá, že záruční úmluvy vyžadují zapojení státních prostředků.

| 79. | Komise soudí, že záruční úmluvy podle “Záruk a odškodnění” zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora. |
| --- | --- |

79.

Komise soudí, že záruční úmluvy podle “Záruk a odškodnění” zvýhodňují GECB a GECIH. České orgány zasáhly s cílem usnadnit prodej soukromé banky jinému soukromému podniku. České orgány nebyly vlastníky banky a kupní cena za AGB1 byla zaplacena ve prospěch AGB. Kupní cena proto žádným způsobem nekompenzuje platby provedené českými orgány. České orgány a jmenovitě ČNB nebyly povinovány podpořit závazky přijaté ze strany AGB. V rozporu s názorem českých orgánů není možné takové jednání považovat za jednání v souladu s principem tržního investora.

| 80. | Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

80.

Před vyhlášením nucené správy byla AGB pátou největší bankou a vůbec největší soukromou bankou v České republice. Po prodeji AGB1 je GECT nadále aktivní po celé České republice a patří do skupiny GE, která je globálním aktérem. České orgány samy uvádějí, že banky z EU podrobně sledovaly český trh kvůli investičním účelům v prvý čas. Kdyby byla AGB likvidována, pravděpodobně by mohly být jiné evropské banky s to, získat pro sebe činnost, kterou si zachovala GECB. S ohledem na všechny tyto skutečnosti Komise soudí, že záruční úmluvy narušují hospodářskou soutěž a nepříznivě ovlivňují obchod mezi členskými státy.

| 81. | Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

81.

Záruční úmluvy, jejichž platnost nevypršela před přistoupením a které uzavřela ČNB ve prospěch AGB, GECB a GECIH, jsou proto považovány za státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES.

3.   Odchylky podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES

| 82. | Protože ty “Záruky a odškodnění”, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

82.

Protože ty “Záruky a odškodnění”, jejichž platnost nevypršela před přistoupením, jsou považovány za použitelné po přistoupení a představují státní podporu ve smyslu článku 87(1) Smlouvy o založení ES, nebylo v jejich případě prováděno posouzení slučitelnosti podle článku 87(2) a (3) Smlouvy o založení ES.

| 83. | Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením. |
| --- | --- |

83.

Výjimky v článku 87(2) Smlouvy o přistoupení se nezdají být použitelné na daný případ, protože předmětná podpůrná opatření nemají sociální povahu, jsou poskytována ve prospěch individuálních spotřebitelů, nesměřují k odstranění škod způsobených přírodními pohromami nebo mimořádnými událostmi, ani nepředstavují podporu poskytnutou ve prospěch ekonomiky určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených jejím rozdělením.

| 84. | Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES. |
| --- | --- |

84.

Další výjimky jsou stanoveny v článku 87(3)(a), (b) a (c) Smlouvy o založení ES.

| 85. | Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

85.

Protože primárním cílem podpory je obnova dlouhodobé životaschopnosti podniku, který má potíže, přichází v úvahu jen výjimka podle článku 87(3)(c) Smlouvy o založení ES, kterou se povoluje státní podpora poskytnutá na rozvoj určitých hospodářských sektorů, pokud tato podpora nepříznivě neovlivní podmínky obchodu způsobem, který by byl v rozporu se společným zájmem.

3.2   1994 pokyny k RR (záchrana a restrukturalizace)

| 86. | Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (“Pokyny 1994 ”) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o “Zárukách a odškodnění” byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994. |
| --- | --- |

86.

Stávající komunitární pokyny ke státní podoře na záchranu a restrukturalizaci firem, které mají potíže (6) (Pokyny 1999), nabyly účinnosti 9. října 1999. Pro opatření vyhlášená před 9. říjnem 1999 předepisují komunitární pokyny ke státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci firem v potížích (7) (“Pokyny 1994 ”) podmínky, za nichž bude taková podpora považována za slučitelnou. Úmluvy o “Zárukách a odškodnění” byly podepsány 21. a 22. června 1998 (8). Komise proto soudí, že v daném kontextu platí Pokyny 1994.

| 87. | Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

87.

Jak bylo výše vysvětleno, má Komise pravomoc přezkoumávat jen ta podpůrná opatření, která jsou považována za použitelná po přistoupení. České orgány nicméně oznámily opatření typu podpory na restrukturalizaci. Aby bylo možné posuzovat slučitelnost restrukturalizační podpory, bude nezbytné podívat se na pojetí restrukturalizace, jak je orgány schválily. Takto chápaná restrukturalizace, sestávající z různých opatření, byla financována nejasným způsobem celým souborem intervencí, schvalovaných orgány v rámci prodeje, bez ohledu na to, zda byly nebo nebyly použitelné. V důsledku toho je to právě celý komplet restrukturalizačních podpůrných opatření, který je třeba posuzovat podle kritérií slučitelnosti, předepsaných v Pokynech 1994, jako je obnova životaschopnosti, úměrnost podpory a zabránění zbytečnému narušení hospodářské soutěže.

3.3   Způsobilost firmy

| 88. | Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou. |
| --- | --- |

88.

Pokyny 1994 považují firmu za firmu v potížích, není-li schopna zotavit se pomocí vlastních prostředků nebo získáním prostředků, které potřebuje, od akcionářů nebo výpůjčkou.

| 89. | V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence. |
| --- | --- |

89.

V září 1996 vykazovala AGB ztráty ve výši CZK -8.487 milionů a zůstatek vlastního jmění CZK -5.476 milionů. Na základě těchto informací se zdá, že AGB nebyla schopna se zachránit bez státní intervence.

| 90. | Kromě AGB je příjemcem “Záruk a odškodnění” také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže. |
| --- | --- |

90.

Kromě AGB je příjemcem “Záruk a odškodnění” také GECB a její mateřská společnost GECIH. To navozuje otázku, zda GECB a GECIH mohou být považovány za firmy, které mají potíže.

| 91. | GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích. |
| --- | --- |

91.

GECB je společnost, která byla založena v roce 1998 pro účely akvizice AGB1. Jako nově vzniklý podnik by se GECB neměla kvalifikovat jako společnost, která je podle Pokynů 1994 oprávněná k podpoře. Navíc GECB patří ke GECIH a skupině GE, která potíže neměla. Komise má proto vážné pochybnosti, zda GECB a GECIH mohou být podle Pokynů 1994 považovány za firmy v potížích.

3.4   Podpora na záchranu a restrukturalizaci

| 92. | Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. “Záruky a odškodnění” ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu. |
| --- | --- |

92.

Pokyny 1994 popisují podporu na záchranu jako opatření, která dočasně udržují postavení firmy, jež čelí výraznému zhoršování své finanční pozice. Taková opatření by zpravidla neměla pokračovat v platnosti po dobu delší jak šest měsíců. “Záruky a odškodnění” ale dobu šesti měsíců překračují. Komise proto soudí, že tato podpora nesplňuje podmínky Pokynů 1994 pro podporu na záchranu.

3.5   Podpora na restrukturalizaci, plán restrukturalizace

| 93. | Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy. |
| --- | --- |

93.

Pokyny 1994 popisují podporu na restrukturalizaci jako podporu, která je součástí reálného, propracovaného a dalekosáhlého plánu na obnovu dlouhodobé životaschopnosti firmy.

| 94. | Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda “Záruky a odškodnění” patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB. |
| --- | --- |

94.

Restrukturalizační plán, předaný jako součást oznámení, nese datum prosinec 2003. V roce 1996, kdy české orgány zahájily uskutečňování intervencí zaměřených na AGB, komplexní plán restrukturalizace AGB neexistoval. České orgány přijaly řadu ad-hoc opatření a musely se přizpůsobit skutečnosti, že ztráty AGB byly větší, než očekávaly. Komise má proto vážné pochybnosti, zda “Záruky a odškodnění” patří do jednotného, propracovaného plánu na restrukturalizaci AGB.

Obnovení životaschopnosti

| 95. | Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek. |
| --- | --- |

95.

Aby mohlo být opatření podle Pokynů 1994 považováno za slučitelné, je nutné, aby plán restrukturalizace definoval nástroje, jejichž prostřednictvím bude v přiměřeném časovém rozpětí obnovena dlouhodobá životaschopnost a zdraví firmy. Musí to být provedeno na základě realistických předpokladů, co do budoucích provozních podmínek.

| 96. | V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy. |
| --- | --- |

96.

V daném případě jde o opatření, která byly přijata v minulosti. V principu by Komise měla situaci hodnotit v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta a zvažovat, zda byl přesně v tomto časovém okamžiku plán proveditelný. Protože ale tehdy žádný plán vyhlášen nebyl, může Komise provést jen faktické posouzení ve světle stávající situace firmy.

| 97. | Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena. |
| --- | --- |

97.

Na základě informací, které Komise obdržela, dospěla k předběžnému názoru, že bankovní činnost AGB byla úspěšně obnovena.

Vyhnout se zbytečnému narušení hospodářské soutěže

| 98. | Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

98.

Pole Pokynů 1994 je další podmínkou, aby se příslušná opatření vyhnula, nakolik to je možné, nepříznivému ovlivnění hospodářské soutěže.

| 99. | České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB. |
| --- | --- |

99.

České orgány uvedly, že nápravné kroky AGB sestávaly ze snahy dosáhnout likvidity vlastních aktiv AGB, aby bylo možné v maximální možné míře pokrýt únik vkladů v průběhu nucené správy. Tato snaha měla zahrnovat prodej některých dceřiných společností AGB ve prospěch Raiffaisen Bank. Vedlo by to ke snížení tržního podílu AGB a také ke snížení stavu pracovníků AGB.

| 100. | V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v “Listině záruk”. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle “Záruky pro vkladatele”. |
| --- | --- |

100.

V případě GECB a GECIH zmiňují české orgány mezi nápravnými kroky kupní cenu zaplacenou za AGB1 a záruky jimi poskytnuté v “Listině záruk”. Jmenovitě pak to, že GECIH měla na sebe převzít závazky ČNB podle “Záruky pro vkladatele”.

| 101. | Kromě toho je hodnota GECB v případě využití “opce s právem prodeje” zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti. |
| --- | --- |

101.

Kromě toho je hodnota GECB v případě využití “opce s právem prodeje” zmiňována jako příspěvek investora. Nakonec je tu také zvláštní příspěvek skupiny GE Capital Group ve formě zpět získané reputace. Skutečnost, že se GE Capital Group stala investorem bankovní činnosti AGB, měla sama o sobě obnovit mezi věřiteli AGB1 vysokou úroveň důvěryhodnosti.

| 102. | Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty. |
| --- | --- |

102.

Hodnota různých snah, které vyvíjela AGB a nabyvatel, není vyčíslena a navíc má Komise vážné pochybnosti v tom smyslu, že tato opatření jdou za hranice toho, co bylo nezbytné pro restrukturalizaci bankovní činnosti AGB a zahrnují kompenzační opatření pro konkurenty.

Podpora úměrná nákladům na restrukturalizaci a jejím přínosům

| 103. | Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování. |
| --- | --- |

103.

Výše a míra podpory se musí omezovat na striktní minimum, potřebné k tomu, aby byla možná restrukturalizace firmy. Proto se očekává, že příjemci podpory sami významně přispějí na restrukturalizaci z vlastních prostředků nebo cestou externího komerčního financování.

| 104. | České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how. |
| --- | --- |

104.

České orgány tvrdí, že GECB uskutečnila několik investic a praktických restrukturalizačních kroků. Jmenovitě měla GECB zaplatit CZK 206 milionů, určených hlavně na úhradu redundantních nákladů. Navíc v období 1998 až 2002 prováděla další přímé investice v celkové výši CZK 2.040 milionů. Tyto investice se měly týkat implementace určitých nových a rozvoje starších informačních a bankovních systémů a byly zaměřeny na krytí potřebných nákladů na hardware, jakož i na rozvoj sítě pokladních automatů a poboček. GECB měla údajně rovněž investovat do optimalizace sítě poboček, školení personálu, podpory managementu a transferu know-how.

| 105. | Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy. |
| --- | --- |

105.

Komise má vážné pochybnosti, zda je možné tyto investice chápat jako příspěvek investora k restrukturalizaci AGB. Komise považuje tyto investice spíše za výdaje v rámci normálního chodu činnosti GECB s cílem optimalizovat přínosy.

| 106. | Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace. |
| --- | --- |

106.

Navíc má Komise na základě informací poskytnutých českými orgány vážné pochybnosti, zda se podpora striktně omezila na výši, nezbytnou pro restrukturalizaci AGB. Díky podpoře poskytnuté českými orgány dosáhla GECB velmi vysoké kapitálové přiměřenosti (74 % v roce 1999, 48 % v roce 2000, 41 % v roce 2001 a 30 % v roce 2002), což vyvolává vážné pochybnosti o úměrnosti podpory nákladům a přínosům restrukturalizace.

VI.   ČLÁNEK 46(2) EVROPSKÉ DOHODY

| 107. | Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:
  “V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany”. |
| --- | --- |

107.

Článek 46(2) Evropské dohody stanovuje, že:

“V případě finančních služeb, popisovaných v Příloze XVIa, není tato dohoda na újmu práva smluvních stran přijímat opatření, nezbytná pro uskutečňování monetární politiky smluvní strany, nebo z důvodů opatrnosti s cílem zaručit tak ochranu investorů, vkladatelů, držitelů dluhopisů nebo osob, vůči kterým platí fiduciární povinnost, respektive s cílem zajistit integritu a stabilitu finančního systému. Tato opatření se nebudou dopouštět národnostní diskriminace společností a občanů druhé smluvní strany v porovnání s vlastními společnostmi a občany”.

| 108. | České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB. |
| --- | --- |

108.

České orgány uvádějí, že oznámená opatření měla řešit bankovní krizi v České republice a jsou přesvědčeny, že na daný případ by měl být použit článek 46(2) Evropské dohody, aby tak byla ospravedlněna opatření zavedená ve prospěch AGB/GECB.

| 109. | Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody. |
| --- | --- |

109.

Komise má ale vážné pochybnosti, zda může být v tomto kontextu použit článek 46(2) Evropské dohody.

| 110. | Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí “ustavující kapitoly” Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody. |
| --- | --- |

110.

Především má Komise vážné pochybnosti, zda se článek 46(2) Evropské dohody vůbec na opatření státní podpory vztahuje, protože je součástí “ustavující kapitoly” Evropské dohody, zatímco ustanovení týkající se státních podpor jsou uváděna v článku 64 a následujících článcích Evropské dohody.

| 111. | Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled. |
| --- | --- |

111.

Kromě toho má Komise vážné pochybnosti, zda jsou splněny samotné podmínky článku 46(2) Evropské dohody. Článek 46(2) Evropské dohody povoluje opatření týkající se monetární politiky nebo institutu důvody opatrnosti. Komise soudí, že kvůli tomu se přípustná opatření omezují na opatření s obecným rozsahem použití, která byla přijata orgánem pro finanční dohled.

| 112. | Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda “Záruky a odškodnění” byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné. |
| --- | --- |

112.

Komise je přesvědčena, že záruční úmluvy představují individuální opatření ve prospěch AGB/GECB a GECIH, která není možno považovat za nástroje k řešení bankovní krize v České republice. I když celý balík opatření mohl být zamýšlen jako prostředek proti útoku na vklady v bance a proti všeobecné krizi českého bankovního systému, má Komise vážné pochybnosti, zda “Záruky a odškodnění” byly navíc ke všem ostatním zavedeným opatřením pro dosažení tohoto cíle nezbytné.

VII.   ZÁVĚR

Na základě toho rozhodla Komise takto:

| — | následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: “Záruka pro vkladatele”, “Podpora na posílení likvidity”, “Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB”, “Zvýšení kapitálu v GECB”, jakož i “Záruky a odškodnění”, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva) |
| --- | --- |

—

následující opatření ve prospěch Agrobanky Praha, a.s./ GE Capital Bank, a.s., jak byla oznámena Českou republikou v rámci prozatímního mechanismu podle Přílohy IV.3 Aktu o přistoupení, nejsou použitelná po přistoupení: “Záruka pro vkladatele”, “Podpora na posílení likvidity”, “Neúspěšný pokus navýšit kapitál AGB”, “Zvýšení kapitálu v GECB”, jakož i “Záruky a odškodnění”, která jsou sumarizována formou položek č. A.1-A.18 Přílohy 23 k Plánu záchrany a restrukturalizace, tj. článku 2.2 (Organizace), článku 2.3 (Integrované investice a AVE Leasing), článku 2.4 (Souhlasy), článku 2.5 (Bez porušování), článku 2.6 (Finanční výkazy), článku 2.9 (Půjčky), článku 2.10 (Nemovitý majetek), článku 2.11 (Hmotná aktiva), článku 2.12 (Smlouvy), článku 2.13 (Dodržování předpisů), článku 2.15 (Úmluvy o oddělení práv), článku 2.16 (Zaměstnanci, programy zaměstnaneckých výhod), článku 2.17 (Pojištění), článku 2.18 (Soudní spory), článku 2.19 (Práva k duševnímu vlastnictví), článku 2.21 (Vytvoření Nové Agrobanky a Staré Agrobanky), článku 2.23 (Makléř a zprostředkovatelé), článku 2.7 (Žádná neohlášená pasiva)

| — | ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících “Záruk a odškodnění”), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu. |
| --- | --- |

—

ve světle předchozích skutečností Komise na základě postupu stanoveného v článku 88(2) Smlouvy o založení ES žádá Českou republiku o sdělení údajů, které by mohly napomoci k posouzení zbývajících “Záruk a odškodnění”), a to do jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto dopisu.

Žádá vaše orgány, aby ihned zaslaly kopii tohoto dopisu potenciálním příjemcům podpory.”

---

(1)  OV C 368, 23.12.1994., 12. lpp.

1

(2)  Tajné informace.

2

(3)  Pokud není uvedeno jinak, vztahují se všechny odkazy na “Smlouvu o odškodnění” na Smlouvu o odškodnění ve znění “změny Smlouvy o odškodnění číslo 1” z 25. dubna 2004.

3

(4)  Pokud není uvedeno jinak, jsou všechny odkazy na články odkazy na články ‚Listiny záruk‘.

4

(5)  Rozhodnutí Soudu první instance ze 14. ledna 2004 v případě T-109/01 Fleuren Compost v Komise nyr, odstavec74.

5

Fleuren Compost v Komise

(6)  Úř. věst. 288, 9.10.1999, s.2.

6

(7)  Úř. věst. 355, 31.12.1995, s.1.

7

(8)  Také všechna ostatní oznámená opatření byla přijata před 9.10.1999.

8

---

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 292/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 292/20

---

Eiropas Savienības aģentūru un iestāžu 2003. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija

(2004/C 292/04)

Pilnīga visparējo ziņojumu publikācija ir atrodama šādās adresēs:

| EUMC | http://eumc.eu.int |
| --- | --- |
| AESA | www.easa.eu.int |
| EFIL | www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm |
| EMSA | www.emsa.eu.int |
| EFSA | http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html |
| AESS | http://agency.osha.eu.int/ |
| EMEA | www.emea.eu.int |
| EAR | www.ear.eu.int |
| ETF | http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument |
| CDT | www.cdt.eu.int |
| CEDEFOP | www.cedefop.eu.int |
| EEA | www.eea.eu.int |
| OCVV | http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html |
| OEDT | http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN |
| OHMI | http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm |

EUMC

http://eumc.eu.int

AESA

www.easa.eu.int

EFIL

www.eurofound/eu.int/about/publicaccess/categories/finance/finance2004/index.htm

EMSA

www.emsa.eu.int

EFSA

http://www.efsa.eu.int/about_efsa/efsa_funding/accounts/catindex_en.html

AESS

http://agency.osha.eu.int/

EMEA

www.emea.eu.int

EAR

www.ear.eu.int

ETF

http://www.etf.eu.int/WebSite.nsf/Pages/Annual+report?OpenDocument

CDT

www.cdt.eu.int

CEDEFOP

www.cedefop.eu.int

EEA

www.eea.eu.int

OCVV

http://www.cpvo.eu.int/default.php?res=1&w=1016&h=571&lang=en&page=ocvv/financement.html

OEDT

http://www.emcdda.eu.int/index.cfm?fuseaction=public.Content&nNodeID=380&sLanguageISO=EN

OHMI

http://oami.eu.int/en/office/marque/finan.htm

---

Eiropas Centrālā banka

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 292/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 292/21

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

(2004. gada 16. jūlijs)

par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu

(ECB/2004/16)

(2004/C 292/05)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 5.1. pantu un 34.1. panta trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Lai pildītu savus uzdevumus, Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) vajadzīga visaptveroša un droša maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistika un starptautisko rezervju matrica, kas rāda galvenās pozīcijas, kuras ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus eiro zonā. Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas prasības šajā jomā ir noteiktas 2004. gada 16. jūlija Pamatnostādnē ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (1). |
| --- | --- |

(1)

Lai pildītu savus uzdevumus, Eiropas Centrālo banku sistēmai (ECBS) vajadzīga visaptveroša un droša maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistika un starptautisko rezervju matrica, kas rāda galvenās pozīcijas, kuras ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus eiro zonā. Eiropas Centrālās bankas (ECB) statistikas prasības šajā jomā ir noteiktas 2004. gada 16. jūlija Pamatnostādnē ECB/2004/15 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, kā arī starptautisko rezervju matricu (1).

| (2) | Statūtu 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka ECB ar valstu centrālo banku (VCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav VCB, vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā tā sadarbojas ar Kopienas iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām. |
| --- | --- |

(2)

Statūtu 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka ECB ar valstu centrālo banku (VCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistikas informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav VCB, vai tieši no uzņēmējiem. Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā tā sadarbojas ar Kopienas iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām.

| (3) | Informāciju, kas vajadzīga ECB prasību izpildei maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, var vākt un/vai apkopot kompetentās iestādes, kas nav VCB. Tādēļ dažiem uzdevumiem, kas jāveic šo prasību ievērošanai, ir vajadzīga ECB vai VCB sadarbība ar šādām kompetentajām iestādēm atbilstoši Statūtu 5.1. pantam. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2), 4. pantā prasīts, lai dalībvalstis no Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS. |
| --- | --- |

(3)

Informāciju, kas vajadzīga ECB prasību izpildei maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā, var vākt un/vai apkopot kompetentās iestādes, kas nav VCB. Tādēļ dažiem uzdevumiem, kas jāveic šo prasību ievērošanai, ir vajadzīga ECB vai VCB sadarbība ar šādām kompetentajām iestādēm atbilstoši Statūtu 5.1. pantam. Padomes 1998. gada 23. novembra Regulas (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2), 4. pantā prasīts, lai dalībvalstis no Statūtu 5. panta izrietošo pienākumu nodrošināšanai veiktu organizatoriskos pasākumus statistikas jomā un pilnībā sadarbotos ar ECBS.

| (4) | Ja saskaņā ar valsts noteikumiem un izveidojušos praksi ziņotāji pārskatus sniedz kompetentām iestādēm, kas nav VCB, šīs iestādes un attiecīgās VCB sadarbojas, lai nodrošinātu ECB statistikas prasību ievērošanu. Īrijā attiecīgo informāciju maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā vāc un apkopo Central Statistics Office (CSO), bet Itālijā Ufficio Italiano dei Cambi (UIC). Lai ievērotu iepriekš minētās statistikas prasības, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland sadarbojas ar CSO un Banca d'Italia sadarbojas ar UIC. Sadarbība ietver pastāvīgas datu nosūtīšanas sistēmas izveidi, ja vien tas jau nav noteikts valstu tiesību aktos. Saskaņā ar Itālijas 1998. gada 26. augusta Dekrētu Nr. 319/9 (3) UIC ir Banca d'Italia struktūrvienība. |
| --- | --- |

(4)

Ja saskaņā ar valsts noteikumiem un izveidojušos praksi ziņotāji pārskatus sniedz kompetentām iestādēm, kas nav VCB, šīs iestādes un attiecīgās VCB sadarbojas, lai nodrošinātu ECB statistikas prasību ievērošanu. Īrijā attiecīgo informāciju maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas jomā vāc un apkopo Central Statistics Office (CSO), bet Itālijā Ufficio Italiano dei Cambi (UIC). Lai ievērotu iepriekš minētās statistikas prasības, Central Bank and Financial Services Authority of Ireland sadarbojas ar CSO un Banca d'Italia sadarbojas ar UIC. Sadarbība ietver pastāvīgas datu nosūtīšanas sistēmas izveidi, ja vien tas jau nav noteikts valstu tiesību aktos. Saskaņā ar Itālijas 1998. gada 26. augusta Dekrētu Nr. 319/9 (3) UIC ir Banca d'Italia struktūrvienība.

| (5) | Kā noteikts Pamatnostādnes ECB/2004/15 4. panta 3. punktā, ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju izmantos vienīgi, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus, ja vien ziņotājs vai cita juridiska vai fiziska persona, vienība vai nozare, kas sniegusi attiecīgo informāciju, pieņemot, ka informācijas sniedzēju var identificēt, nav skaidri izteikusi piekrišanu šādas informācijas izmantošanai citiem mērķiem. |
| --- | --- |

(5)

Kā noteikts Pamatnostādnes ECB/2004/15 4. panta 3. punktā, ja statistikas informācijas, kas apzīmēta kā konfidenciāla, avoti ir kompetentās iestādes, kuras nav VCB, ECB attiecīgo informāciju izmantos vienīgi, lai veiktu ar ECBS saistītos statistikas uzdevumus, ja vien ziņotājs vai cita juridiska vai fiziska persona, vienība vai nozare, kas sniegusi attiecīgo informāciju, pieņemot, ka informācijas sniedzēju var identificēt, nav skaidri izteikusi piekrišanu šādas informācijas izmantošanai citiem mērķiem.

| (6) | Datus par mēneša un ceturkšņa maksājumu bilances un ceturkšņa un gada starptautisko investīciju bilances statistiku, kas rāda galvenās pozīcijas, kuras ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus eiro zonā, savlaicīgi dara pieejamus Central Bank and Financial Services Authority of Ireland un Banca d'Italia. Tādēļ prasīto statistikas informāciju nosūta saskaņā ar kārtību, par kuru vienojas ar attiecīgo VCB, vai, ja tādas vienošanās nav, prasīto statistikas informāciju par maksājumu bilances mēneša datiem nosūta vēlākais trīsdesmitajā darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, prasīto statistikas informāciju par maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances ceturkšņa datiem nosūta trīs mēnešu laikā kopš tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati, un prasīto statistikas informāciju par starptautisko investīciju bilances gada datiem nosūta deviņu mēnešu laikā kopš tās dienas, uz kuru attiecas dati. |
| --- | --- |

(6)

Datus par mēneša un ceturkšņa maksājumu bilances un ceturkšņa un gada starptautisko investīciju bilances statistiku, kas rāda galvenās pozīcijas, kuras ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus eiro zonā, savlaicīgi dara pieejamus Central Bank and Financial Services Authority of Ireland un Banca d'Italia. Tādēļ prasīto statistikas informāciju nosūta saskaņā ar kārtību, par kuru vienojas ar attiecīgo VCB, vai, ja tādas vienošanās nav, prasīto statistikas informāciju par maksājumu bilances mēneša datiem nosūta vēlākais trīsdesmitajā darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, prasīto statistikas informāciju par maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances ceturkšņa datiem nosūta trīs mēnešu laikā kopš tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati, un prasīto statistikas informāciju par starptautisko investīciju bilances gada datiem nosūta deviņu mēnešu laikā kopš tās dienas, uz kuru attiecas dati.

| (7) | VCB būs pieejama Centralizētā vērtspapīru datu bāze (CSDB), ko nākotnē izmantos dažādiem statistikas (apkopošanas un izstrādāšanas) un ārpusstatistikas (ekonomiskās, finanšu stabilitātes vai darbības analīzes) mērķiem. Datu saturs būs pieejams kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, ievērojot juridiskos ierobežojumus. Tas īpaši palīdzēs tām izstrādāt vajadzīgos datus eiro zonas darījumu un posteņu statistikas apkopošanai attiecībā uz portfeļieguldījumiem. Jo īpaši, apvienojot CSDB informāciju un datus, kas vākti uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata, ir jābūt iespējai precīzi apkopot darījumus un pozīcijas saistībā ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, kuru emitenti ir eiro zonas rezidenti un turētāji ir citu eiro zonas dalībvalstu rezidenti. Tas ļaus apkopot datus par eiro zonas portfeļieguldījumu saistībām pēc sektoru iedalījuma. |
| --- | --- |

(7)

VCB būs pieejama Centralizētā vērtspapīru datu bāze (CSDB), ko nākotnē izmantos dažādiem statistikas (apkopošanas un izstrādāšanas) un ārpusstatistikas (ekonomiskās, finanšu stabilitātes vai darbības analīzes) mērķiem. Datu saturs būs pieejams kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, ievērojot juridiskos ierobežojumus. Tas īpaši palīdzēs tām izstrādāt vajadzīgos datus eiro zonas darījumu un posteņu statistikas apkopošanai attiecībā uz portfeļieguldījumiem. Jo īpaši, apvienojot CSDB informāciju un datus, kas vākti uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata, ir jābūt iespējai precīzi apkopot darījumus un pozīcijas saistībā ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, kuru emitenti ir eiro zonas rezidenti un turētāji ir citu eiro zonas dalībvalstu rezidenti. Tas ļaus apkopot datus par eiro zonas portfeļieguldījumu saistībām pēc sektoru iedalījuma.

| (8) | Ir jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šī ieteikuma pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs ziņotāju pienākumus dalībvalstīs. Piemērojot šo procedūru, tiks ņemts vērā ECBS Statistikas komitejas (turpmāk tekstā – “STK”) viedoklis. VCB un kompetentās valstu iestādes tehniskos grozījumus šī ieteikuma pielikumos var ierosināt ar Statistikas komitejas un attiecīgās darba grupas starpniecību. |
| --- | --- |

(8)

Ir jāizveido procedūra, lai efektīvi veiktu tehniskus grozījumus šī ieteikuma pielikumos, ar nosacījumu, ka šādi grozījumi neizmainīs pamatā esošo konceptuālo sistēmu un neietekmēs ziņotāju pienākumus dalībvalstīs. Piemērojot šo procedūru, tiks ņemts vērā ECBS Statistikas komitejas (turpmāk tekstā – “STK”) viedoklis. VCB un kompetentās valstu iestādes tehniskos grozījumus šī ieteikuma pielikumos var ierosināt ar Statistikas komitejas un attiecīgās darba grupas starpniecību.

| (9) | Kopš 2003. gada 2. maija Ieteikuma ECB/2003/8 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu statistikas un starptautisko rezervju matricas jomā (4) pieņemšanas ir panākts ievērojams progress attiecībā uz jaunām prasībām, kā arī datu vākšanas un apkopošanas metodēm eiro zonā. Tādēļ Ieteikums ECB/2003/8 ir jāaizstāj ar šo ieteikumu, |
| --- | --- |

(9)

Kopš 2003. gada 2. maija Ieteikuma ECB/2003/8 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas ziņošanu maksājumu bilances un starptautisko ieguldījumu posteņu statistikas un starptautisko rezervju matricas jomā (4) pieņemšanas ir panākts ievērojams progress attiecībā uz jaunām prasībām, kā arī datu vākšanas un apkopošanas metodēm eiro zonā. Tādēļ Ieteikums ECB/2003/8 ir jāaizstāj ar šo ieteikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā ieteikumā:

| — | “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ir ieviesusi vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu, |
| --- | --- |

—

“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura ir ieviesusi vienoto valūtu saskaņā ar Līgumu,

| — | terminam “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā, |
| --- | --- |

—

terminam “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā,

| — | “eiro zona” ir iesaistīto dalībvalstu ekonomiskā teritorija un ECB. Teritorijas, kas ir daļa no eiro zonas dalībvalstīm, vai valstis, kas ir saistītas ar eiro zonas dalībvalstīm, ir norādītas III pielikuma 10. tabulā, |
| --- | --- |

—

“eiro zona” ir iesaistīto dalībvalstu ekonomiskā teritorija un ECB. Teritorijas, kas ir daļa no eiro zonas dalībvalstīm, vai valstis, kas ir saistītas ar eiro zonas dalībvalstīm, ir norādītas III pielikuma 10. tabulā,

| — | “Eirosistēma” ir iesaistīto dalībvalstu VCB un ECB, |
| --- | --- |

—

“Eirosistēma” ir iesaistīto dalībvalstu VCB un ECB,

| — | “pārrobežu darījums” ir darījums, kas pilnībā vai daļēji rada vai dzēš prasības vai parādus, vai darījums, kas nozīmē tiesību uz objektu pāreju starp eiro zonas un ārpus eiro zonas rezidentiem, |
| --- | --- |

—

“pārrobežu darījums” ir darījums, kas pilnībā vai daļēji rada vai dzēš prasības vai parādus, vai darījums, kas nozīmē tiesību uz objektu pāreju starp eiro zonas un ārpus eiro zonas rezidentiem,

| — | “pārrobežu pozīcijas” ir finanšu prasību un finanšu saistību krājums pret ārpus eiro zonas rezidentiem. Pārrobežu pozīcijas ietver arī i) zemi, citus materiālos neražotos aktīvus un citus nekustamus aktīvus, kas fiziski atrodas ārpus eiro zonas un pieder eiro zonas rezidentiem un/vai atrodas eiro zonā un pieder ārpus eiro zonas rezidentiem; un ii) zelta monētas un speciālās aizņēmumu tiesības (SDR), kas pieder eiro zonas rezidentiem.
  Tomēr tādā mērā, cik ir vajadzīgs, lai apkopotu portfeļieguldījumu kontu un portfeļieguldījumu ienākumu kontu maksājumu bilances statistikā un portfeļieguldījumu kontu starptautisko investīciju bilances statistikā, kas aptver eiro zonu, termini “pārrobežu pozīcijas” un “pārrobežu darījumi” iekļauj arī eiro zonas rezidentu pozīcijas un darījumus ar aktīviem un/vai pasīviem pret citu eiro zonas dalībvalstu rezidentiem, |
| --- | --- |

—

“pārrobežu pozīcijas” ir finanšu prasību un finanšu saistību krājums pret ārpus eiro zonas rezidentiem. Pārrobežu pozīcijas ietver arī i) zemi, citus materiālos neražotos aktīvus un citus nekustamus aktīvus, kas fiziski atrodas ārpus eiro zonas un pieder eiro zonas rezidentiem un/vai atrodas eiro zonā un pieder ārpus eiro zonas rezidentiem; un ii) zelta monētas un speciālās aizņēmumu tiesības (SDR), kas pieder eiro zonas rezidentiem.

Tomēr tādā mērā, cik ir vajadzīgs, lai apkopotu portfeļieguldījumu kontu un portfeļieguldījumu ienākumu kontu maksājumu bilances statistikā un portfeļieguldījumu kontu starptautisko investīciju bilances statistikā, kas aptver eiro zonu, termini “pārrobežu pozīcijas” un “pārrobežu darījumi” iekļauj arī eiro zonas rezidentu pozīcijas un darījumus ar aktīviem un/vai pasīviem pret citu eiro zonas dalībvalstu rezidentiem,

| — | “rezerves aktīvi” ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasījumi, kuru turētājs ir Eirosistēma pret ārpus eiro zonas rezidentiem un kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro, plus zelts, rezerves pozīcijas SVF un SDR turējumā, |
| --- | --- |

—

“rezerves aktīvi” ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasījumi, kuru turētājs ir Eirosistēma pret ārpus eiro zonas rezidentiem un kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro, plus zelts, rezerves pozīcijas SVF un SDR turējumā,

| — | “citi ārvalstu valūtas aktīvi” ir i) tādi Eirosostēmas prasījumi pret ārpus eiro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro; un ii) tādi Eirosostēmas prasījumi pret ārpus eiro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro, un kuri neatbilst rezerves aktīvu likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem, |
| --- | --- |

—

“citi ārvalstu valūtas aktīvi” ir i) tādi Eirosostēmas prasījumi pret ārpus eiro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro; un ii) tādi Eirosostēmas prasījumi pret ārpus eiro zonas rezidentiem, kuri ir denominēti valūtās, kas nav eiro, un kuri neatbilst rezerves aktīvu likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem,

| — | “ar rezervēm saistītas saistības” ir iepriekš noteiktās un iespējamās īstermiņa neto pārmaiņas Eirosistēmā, līdzīgas Eirosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eirosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem, |
| --- | --- |

—

“ar rezervēm saistītas saistības” ir iepriekš noteiktās un iespējamās īstermiņa neto pārmaiņas Eirosistēmā, līdzīgas Eirosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eirosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem,

| — | “maksājumu bilance” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu darījumiem pārskata laika posmā, |
| --- | --- |

—

“maksājumu bilance” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu darījumiem pārskata laika posmā,

| — | “starptautisko rezervju matrica” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par rezerves aktīvu, citu ārzemju valūtas aktīvu un ar rezervēm saistītu saistību krājumiem Eirosistēmā pārskata dienā, |
| --- | --- |

—

“starptautisko rezervju matrica” ir statistikas pārskats, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par rezerves aktīvu, citu ārzemju valūtas aktīvu un ar rezervēm saistītu saistību krājumiem Eirosistēmā pārskata dienā,

| — | “starptautisko investīciju bilance” ir bilance, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu finanšu aktīvu un pasīvu krājumu pārskata dienā, |
| --- | --- |

—

“starptautisko investīciju bilance” ir bilance, kurā ziņo, attiecīgi iedalot, par pārrobežu finanšu aktīvu un pasīvu krājumu pārskata dienā,

| — | “vērtspapīrs pret vērtspapīru” datu vākšana ir tādu datu vākšana, kas iedalīti pēc atsevišķiem vērtspapīriem. |
| --- | --- |

—

“vērtspapīrs pret vērtspapīru” datu vākšana ir tādu datu vākšana, kas iedalīti pēc atsevišķiem vērtspapīriem.

2. pants

Statistikas informācijas sniegšana VCB

1.   Ciktāl statistikas informācijas vākšana attiecībā uz pārrobežu darījumiem un pozīcijām ir uzticēta šī ieteikuma adresātiem, viņi nodrošina to, ka šī informācija attiecīgajām VCB ir pieejama savlaicīgi. Tādēļ, ja nav citas vienošanās ar VCB, prasīto statistikas informāciju par maksājumu bilances mēneša datiem nosūta vēlākais trīsdesmitajā darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru attiecas dati, prasīto statistikas informāciju par maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances ceturkšņa datiem nosūta trīs mēnešu laikā kopš tā ceturkšņa beigām, uz kuru attiecas dati, un prasīto statistikas informāciju par starptautisko investīciju bilances gada datiem nosūta deviņu mēnešu laikā kopš tās dienas, uz kuru attiecas dati.

2.   Informāciju sniedz saskaņā ar ECB statistikas standartiem un prasībām attiecībā uz maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku, kā tas noteikts šī ieteikuma I, II, III, IV, V un VII pielikumā. Neierobežojot ECB uzraudzības uzdevumu, kas noteikts šī ieteikuma VI pielikumā, šī ieteikuma adresāti uzrauga attiecīgajai VCB sniegtās statistikas informācijas kvalitāti un uzticamību.

3. pants

Pastāvīga sadarbība

Šī ieteikuma adresāti ar to attiecīgo VCB rakstiski vienojas par pienācīgu sadarbības kārtību, lai nodrošinātu pastāvīgu datu nosūtīšanas sistēmu, kura atbilst ECB statistikas standartiem un prasībām, ja vien tas jau nav noteikts valstu tiesību aktos.

4. pants

Vienkāršotā grozīšanas procedūra

Ņemot vērā Statistikas komitejas viedokļus, ECB Valde ir tiesīga veikt tehniskus grozījumus šī ieteikuma pielikumos ar nosacījumu, ka šādi grozījumi nemaina konceptuālo pamatsistēmu un neietekmē ziņotāju pienākumus dalībvalstīs.

5. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Šis ieteikums aizstāj Ieteikumu ECB/2003/8.

2.   Šis ieteikums ir adresēts CSO Īrijā un UIC Itālijā.

Frankfurtē pie Mainas, 2004. gada 16. jūlijā

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 354, 30.11.2004.

1

(2)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

2

(3)  Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana, Nr. 206, 4.9.1998.

3

(4)  OV C 126, 28.5.2003., 7. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS STATISTIKAS ZIŅOŠANAS PRASĪBAS

1.   Valstu centrālo banku (VCB) pienākumi statistikas jomā

| 1.1. | VCB dara Eiropas Centrālajai bankai (ECB) pieejamus tos datus par pārrobežu darījumiem, rezerves aktīvu krājumiem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem, ar rezervēm saistītām saistībām un pārrobežu pozīcijām, kas ir vajadzīgi, lai ECB varētu apkopot eiro zonas kopējo maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautisko rezervju matricu. Datus dara pieejamus termiņā, kas noteikts III pielikuma 13. tabulā. |
| --- | --- |

1.1.

VCB dara Eiropas Centrālajai bankai (ECB) pieejamus tos datus par pārrobežu darījumiem, rezerves aktīvu krājumiem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem, ar rezervēm saistītām saistībām un pārrobežu pozīcijām, kas ir vajadzīgi, lai ECB varētu apkopot eiro zonas kopējo maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautisko rezervju matricu. Datus dara pieejamus termiņā, kas noteikts III pielikuma 13. tabulā.

| 1.2. | Kopā ar datiem ir viegli pieejama informācija par atsevišķiem galvenajiem notikumiem un par pārskatīšanas iemesliem, ja šādu atsevišķu galveno notikumu un pārskatīšanu izraisītās izmaiņas ir nozīmīgas vai ja informāciju lūgusi ECB. |
| --- | --- |

1.2.

Kopā ar datiem ir viegli pieejama informācija par atsevišķiem galvenajiem notikumiem un par pārskatīšanas iemesliem, ja šādu atsevišķu galveno notikumu un pārskatīšanu izraisītās izmaiņas ir nozīmīgas vai ja informāciju lūgusi ECB.

| 1.3. | Mēneša un ceturkšņa darījumu, kā arī ceturkšņa un gada pozīciju sakarā vajadzīgos datus dara pieejamus Eiropas Centrālajai bankai, kā noteikts II, III un IV pielikumā, kas atbilst pašreizējiem starptautiskajiem standartiem, proti, Starptautiskā valūtas fonda Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektajam izdevumam. Jo īpaši, vajadzīgos datus par darījumiem un pozīcijām attiecībā uz portfeļieguldījumu aktīviem eiro zonas vērtspapīros, kas iedalīti pēc eiro zonas rezidentu emitentu nozarēm, dara pieejamus, kā noteikts II pielikuma 1.1., 1.2. un 3. punktā un III pielikuma 1., 2., 4. un 5. tabulā. |
| --- | --- |

1.3.

Mēneša un ceturkšņa darījumu, kā arī ceturkšņa un gada pozīciju sakarā vajadzīgos datus dara pieejamus Eiropas Centrālajai bankai, kā noteikts II, III un IV pielikumā, kas atbilst pašreizējiem starptautiskajiem standartiem, proti, Starptautiskā valūtas fonda Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektajam izdevumam. Jo īpaši, vajadzīgos datus par darījumiem un pozīcijām attiecībā uz portfeļieguldījumu aktīviem eiro zonas vērtspapīros, kas iedalīti pēc eiro zonas rezidentu emitentu nozarēm, dara pieejamus, kā noteikts II pielikuma 1.1., 1.2. un 3. punktā un III pielikuma 1., 2., 4. un 5. tabulā.

| 1.4. | Vajadzīgos datus par maksājumu bilanci dara pieejamus katru mēnesi un katru ceturksni. Ceturkšņa maksājumu bilances dati ietver ģeogrāfisku iedalījumu attiecībā uz III pielikuma 9. tabulā noteiktajiem darījumu partneriem. Vajadzīgos datus par starptautisko rezervju matricu dara pieejamus tā mēneša beigās, uz kuru dati attiecas. Vajadzīgos datus par starptautisko investīciju bilanci dara pieejamus katru ceturksni un katru gadu. Starptautisko investīciju bilances gada dati ietver ģeogrāfisku iedalījumu attiecībā uz III pielikuma 9. tabulā noteiktajiem darījumu partneriem. |
| --- | --- |

1.4.

Vajadzīgos datus par maksājumu bilanci dara pieejamus katru mēnesi un katru ceturksni. Ceturkšņa maksājumu bilances dati ietver ģeogrāfisku iedalījumu attiecībā uz III pielikuma 9. tabulā noteiktajiem darījumu partneriem. Vajadzīgos datus par starptautisko rezervju matricu dara pieejamus tā mēneša beigās, uz kuru dati attiecas. Vajadzīgos datus par starptautisko investīciju bilanci dara pieejamus katru ceturksni un katru gadu. Starptautisko investīciju bilances gada dati ietver ģeogrāfisku iedalījumu attiecībā uz III pielikuma 9. tabulā noteiktajiem darījumu partneriem.

| 1.5. | Eiro kā ieguldījumu valūtas starptautiskās lomas analīzes sakarā vajadzīgos datus, kas iedalīti pēc valūtas, dara pieejamus divreiz gadā, kā noteikts III pielikuma 6. tabulā. |
| --- | --- |

1.5.

Eiro kā ieguldījumu valūtas starptautiskās lomas analīzes sakarā vajadzīgos datus, kas iedalīti pēc valūtas, dara pieejamus divreiz gadā, kā noteikts III pielikuma 6. tabulā.

| 1.6. | Sākot ar datiem par 2008. gada janvāra darījumiem un 2007. gada beigu pozīcijām, portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas no 2008. gada marta atbilst vienam no VII pielikuma tabulā noteiktajiem modeļiem. |
| --- | --- |

1.6.

Sākot ar datiem par 2008. gada janvāra darījumiem un 2007. gada beigu pozīcijām, portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas no 2008. gada marta atbilst vienam no VII pielikuma tabulā noteiktajiem modeļiem.

2.   Savlaicīgums

| 2.1. | Eiro zonas ikmēneša maksājumu bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB līdz darījumu beigšanai 30. darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas. |
| --- | --- |

2.1.

Eiro zonas ikmēneša maksājumu bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB līdz darījumu beigšanai 30. darba dienā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

| 2.2. | Eiro zonas ceturkšņa maksājumu bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas. |
| --- | --- |

2.2.

Eiro zonas ceturkšņa maksājumu bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.

| 2.3. | Eirosistēmas starptautisko rezervju matricas apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB trīs nedēļu laikā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas. |
| --- | --- |

2.3.

Eirosistēmas starptautisko rezervju matricas apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB trīs nedēļu laikā pēc tā mēneša beigām, uz kuru dati attiecas.

| 2.4. | Eiro zonas starptautisko investīciju ceturkšņa bilances apkopošanai vajadzīgos datus no 2005. gada 1. janvāra dara pieejamus ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas. |
| --- | --- |

2.4.

Eiro zonas starptautisko investīciju ceturkšņa bilances apkopošanai vajadzīgos datus no 2005. gada 1. janvāra dara pieejamus ECB trīs mēnešu laikā pēc tā ceturkšņa beigām, uz kuru dati attiecas.

| 2.5. | Eiro zonas starptautisko investīciju gada bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB deviņu mēnešu laikā pēc tā gada beigām, uz kuru dati attiecas. |
| --- | --- |

2.5.

Eiro zonas starptautisko investīciju gada bilances apkopošanai vajadzīgos datus dara pieejamus ECB deviņu mēnešu laikā pēc tā gada beigām, uz kuru dati attiecas.

| 2.6. | Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas, kas iedalītas pēc emisijas valūtas un emitenta sektora, dara pieejamas ECB sešu mēnešu laikā pēc tā laika posma beigām, uz kuru dati attiecas. |
| --- | --- |

2.6.

Parāda vērtspapīru darījumus un pozīcijas, kas iedalītas pēc emisijas valūtas un emitenta sektora, dara pieejamas ECB sešu mēnešu laikā pēc tā laika posma beigām, uz kuru dati attiecas.

| 2.7. | Eiro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances pārskatīšanas dara pieejamas ECB saskaņā ar V pielikumā noteikto grafiku. |
| --- | --- |

2.7.

Eiro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances pārskatīšanas dara pieejamas ECB saskaņā ar V pielikumā noteikto grafiku.

| 2.8. | Šo datu vākšanu valstī organizē tā, lai ievērotu šos termiņus. |
| --- | --- |

2.8.

Šo datu vākšanu valstī organizē tā, lai ievērotu šos termiņus.

3.   Nosūtīšanas standarts

Vajadzīgo statistikas informāciju dara pieejamu ECB formā, kas atbilst šī ieteikuma V pielikumā noteiktajām prasībām.

4.   Statistikas informācijas kvalitāte

| 4.1. | Neskarot ECB uzraudzības uzdevumus, kas noteikti VI pielikumā, VCB, attiecīgā gadījumā sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, nodrošina statistikas informācijas, ko dara pieejamu ECB, uzraudzību un kvalitātes vērtēšanu. ECB līdzīgā veidā vērtē datus, kas saistīti ar eiro zonas maksājumu bilanci, starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautiskajām rezervēm. Vērtēšanu veic savlaicīgi. ECB Valde ik gadus ziņo ECB Padomei par datu kvalitāti. |
| --- | --- |

4.1.

Neskarot ECB uzraudzības uzdevumus, kas noteikti VI pielikumā, VCB, attiecīgā gadījumā sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, kas nav VCB, nodrošina statistikas informācijas, ko dara pieejamu ECB, uzraudzību un kvalitātes vērtēšanu. ECB līdzīgā veidā vērtē datus, kas saistīti ar eiro zonas maksājumu bilanci, starptautisko investīciju bilances statistiku un starptautiskajām rezervēm. Vērtēšanu veic savlaicīgi. ECB Valde ik gadus ziņo ECB Padomei par datu kvalitāti.

| 4.2. | Datu, kas attiecas uz portfeļieguldījumu darījumiem un pozīcijām, kā arī saistītajiem ienākumiem, kvalitātes novērtēšanai ir jābūt pietiekami pamatotai ar vērtspapīru informāciju Centralizētajā vērtspapīru datu bāzē (CSDB). ECB kā CSDB pārvaldītājs uzrauga, vai no 2006. gada jūnija vērtspapīru informācija ir pietiekama, lai VCB vai, attiecīgā gadījumā, citas kompetentās iestādes varētu pilnībā ievērot VII pielikumā noteiktos kvalitātes standartus, kā arī citus šajā ieteikumā noteiktos kvalitātes kritērijus. |
| --- | --- |

4.2.

Datu, kas attiecas uz portfeļieguldījumu darījumiem un pozīcijām, kā arī saistītajiem ienākumiem, kvalitātes novērtēšanai ir jābūt pietiekami pamatotai ar vērtspapīru informāciju Centralizētajā vērtspapīru datu bāzē (CSDB). ECB kā CSDB pārvaldītājs uzrauga, vai no 2006. gada jūnija vērtspapīru informācija ir pietiekama, lai VCB vai, attiecīgā gadījumā, citas kompetentās iestādes varētu pilnībā ievērot VII pielikumā noteiktos kvalitātes standartus, kā arī citus šajā ieteikumā noteiktos kvalitātes kritērijus.

| 4.3. | Līdz tam, kad “vērtspapīrs pret vērtspapīru” portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas kļūs obligātas, ir atļauts lietot aplēses iesniedzamajos datos par darījumiem un pozīcijām attiecībā uz portfeļieguldījumu aktīviem eirozonas vērtspapīros, kas iedalīti pēc eirozonas rezidentu emitentu nozarēm, kā noteikts II pielikuma 1.1., 1.2. un 3. punktā un III pielikuma 1., 2., 4. un 5. tabulā. |
| --- | --- |

4.3.

Līdz tam, kad “vērtspapīrs pret vērtspapīru” portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas kļūs obligātas, ir atļauts lietot aplēses iesniedzamajos datos par darījumiem un pozīcijām attiecībā uz portfeļieguldījumu aktīviem eirozonas vērtspapīros, kas iedalīti pēc eirozonas rezidentu emitentu nozarēm, kā noteikts II pielikuma 1.1., 1.2. un 3. punktā un III pielikuma 1., 2., 4. un 5. tabulā.

| 4.4. | Līdz tam, kad “vērtspapīrs pret vērtspapīru” portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas kļūs obligātas, ir atļauts lietot aplēses iesniedzamajos datos par emisijas valūtu attiecībā uz portfeļieguldījumiem, kā noteikts III pielikuma 6. tabulā. |
| --- | --- |

4.4.

Līdz tam, kad “vērtspapīrs pret vērtspapīru” portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmas kļūs obligātas, ir atļauts lietot aplēses iesniedzamajos datos par emisijas valūtu attiecībā uz portfeļieguldījumiem, kā noteikts III pielikuma 6. tabulā.

| 4.5. | ECB veiktā statistikas informācijas kvalitātes uzraudzība var iekļaut šo datu pārskatīšanas rūpīgu pārbaudi: pirmkārt, lai iekļautu statistikas informācijas jaunāko novērtējumu, ar to uzlabojot kvalitāti; otrkārt, lai iespējami vairāk nodrošinātu atbilstību starp attiecīgajiem maksājumu bilances posteņiem katrā no atšķirīgajiem pārskatu biežumiem. |
| --- | --- |

4.5.

ECB veiktā statistikas informācijas kvalitātes uzraudzība var iekļaut šo datu pārskatīšanas rūpīgu pārbaudi: pirmkārt, lai iekļautu statistikas informācijas jaunāko novērtējumu, ar to uzlabojot kvalitāti; otrkārt, lai iespējami vairāk nodrošinātu atbilstību starp attiecīgajiem maksājumu bilances posteņiem katrā no atšķirīgajiem pārskatu biežumiem.

---

II PIELIKUMS

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS STATISTIKAS PRASĪBAS

1.   Maksājumu bilances statistika

Eiropas Centrālā banka (ECB) prasa maksājumu bilances statistiku atbilstoši diviem biežumiem: katru mēnesi un katru ceturksni attiecībā uz atbilstīgajiem pārskata kalendāra laika posmiem. Ikgadējos datus apkopo, saskaitot ceturkšņu datus, ko dalībvalstis ir paziņojušas par attiecīgo gadu. Cik vien iespējams, maksājumu bilances statistikai jāsaskan ar pārējo statistiku, ko sniedz monetārās politikas īstenošanai.

1.1.   Mēneša maksājumu bilances statistika

Mērķis

Eiro zonas mēneša maksājumu bilances mērķis ir parādīt galvenos posteņus, kas ietekmē monetāros nosacījumus un valūtas tirgus (sk. III pielikuma 1. tabulu).

Prasības

Ir būtiski, lai dati būtu piemēroti izmantošanai eiro zonas maksājumu bilances aprēķinā.

Ņemot vērā mēneša maksājumu bilances datu sniegšanas īso termiņu, to ļoti apkopoto veidu un izmantošanu monetārās politikas nolūkos un darbībās ar ārvalstu valūtām, ECB atļauj izdarīt dažas atkāpes no starptautiskajiem standartiem (sk. Pamatnostādnes ECB/2004/15 2. panta 3. punktu), ja tas ir neizbēgami. Ieraksti uz pilnīga uzkrājumu vai darījumu pamata nav prasīti. Vienojoties ar ECB, valstu centrālās bankas (VCB) var sniegt datus par tekošajiem un finanšu kontiem, pamatojoties uz norēķiniem. Ja jāiekļaujas termiņā, ECB pieņems aptuvenus vai provizoriskus datus.

Prasības attiecībā uz katru plašo darījumu kategoriju ir aktīvi un pasīvi (vai kredīti un debeti tekošo kontu posteņiem). Vispār tas prasa, lai VCB attiecībā uz ārējiem darījumiem nošķirtu darījumus ar citu eiro zonas dalībvalstu rezidentiem no darījumiem ārpus eiro zonas. VCB to dara konsekventi.

Ja mainās līdzdalība eiro zonā, VCB jāīsteno pārmaiņas eiro zonas valstu sastāva definīcijā no datuma, kad līdzdalības izmaiņas stājas spēkā. No iepriekšējā sastāva eiro zonas VCB un jauno iesaistīto dalībvalstu VCB pieprasa labākās iespējamās aplēses par vēsturiskajiem datiem, kas ietver paplašināto eiro zonu.

Lai varētu veikt lietišķu ikmēneša datu apkopošanu saistībā ar eiro zonu portfeļieguldījumu jomā, jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši eiro zonas rezidenti, no darījumiem ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eiro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar eiro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eiro zonas rezidenti. Statistiku par neto darījumiem ar eiro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies eiro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Lai apkopotu maksājumu bilances monetāro noformējumu, VCB jāiesniedz dati, iedalīti pa iestāžu nozarēm. Maksājumu mēneša bilanci iedalījums pa nozarēm ir šāds:

| — | tiešajām investīcijām: i) MFI (izņemot centrālās bankas); un ii) citi sektori, |
| --- | --- |

—

tiešajām investīcijām: i) MFI (izņemot centrālās bankas); un ii) citi sektori,

| — | portfeļieguldījumu aktīviem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); un iii) iestādes, kas nav MFI, |
| --- | --- |

—

portfeļieguldījumu aktīviem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); un iii) iestādes, kas nav MFI,

| — | citiem ieguldījumiem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvalde; un iv) citi sektori. |
| --- | --- |

—

citiem ieguldījumiem: i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvalde; un iv) citi sektori.

Lai apkopotu maksājumu bilances iedalījumu pa sektoriem, ar to dodot iespēju izveidot monetāro noformējumu, VCB no šī ieteikuma III pielikuma 13. tabulā noteiktajiem datiem būs jāsniedz dati par neto darījumiem ar portfeļieguldījumu vērtspapīriem, ko emitējuši eiro zonas rezidenti, iedalot pēc institucionālā sektora, kuram piederīgs emitents. Turklāt portfeļieguldījumu pasīvi iekļaus iedalījumu pēc iekšzemes emitenta institucionālā sektora.

Statistiku par neto darījumiem ar eiro zonas portfeļieguldījumu pasīviem, kas iedalīti pēc sektora, pēc tam apkopo, konsolidējot attiecīgo sektoru neto kopējos valsts pasīvus un attiecīgos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies eiro zonas rezidenti.

No 2008. gada marta par darījumiem 2008. gada janvārī VCB (un, attiecīgā gadījumā, citas kompetentas valstu iestādes) portfeļieguldījumu datus vāc saskaņā ar vienu no VII pielikuma tabulā izklāstītajiem modeļiem.

1.2.   Ceturkšņa maksājumu bilances statistika

Mērķis

Eiro zonas ceturkšņa maksājumu bilances mērķis ir sniegt sīkāk izstrādātu informāciju, lai varētu dziļāk analizēt ārējos darījumus. Šī statistika dos ievērojamu ieguldījumu eiro zonas sektoru kontu un finanšu kontu sagatavošanā un Eiropas Savienības/eiro zonas maksājumu bilances apvienotajā publikācijā sadarbībā ar Eiropas Kopienas Komisiju (Eurostat).

Prasības

Ceturkšņa maksājumu bilances statistika, cik tas ir iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. Pamatnostādnes ECB/2004/15 2. panta 3. punktu). Ceturkšņa maksājumu bilances statistikas vajadzīgais iedalījums ir parādīts III pielikuma 2. tabulā. Kapitāla un finanšu kontos izmantotie saskaņotie jēdzieni un definīcijas ir izklāstīti IV pielikumā.

Ceturkšņa tekošā konta iedalījums ir līdzīgs mēneša skaitļu iedalījumam. Tomēr ceturkšņa ienākumu iedalījumam jābūt sīkāk izstrādātam.

Finanšu kontā ECB izmanto Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances rokasgrāmatas piektā izdevuma (turpmāk tekstā – “BPM5”) prasības postenim “citi ieguldījumi”. Iedalījuma noformējums ir atšķirīgs (t.i., sektors kā pirmā prioritāte). Tomēr šis sektoru iedalījums ir saderīgs ar BPM5 iedalījumu, kurā instrumentiem ir prioritāte. Tāpat kā BPM5 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.

VCB ceturkšņa maksājumu bilances statistikā jānošķir darījumi ar iesaistītajām dalībvalstīm un visi citi ārējie darījumi. Tāpat kā ikmēneša datiem, jānošķir darījumi ar vērtspapīriem, ko emitējuši eiro zonas rezidenti, no vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eiro zonas rezidenti, attiecībā uz ceturkšņa datiem portfeļieguldījumu jomā. Statistiku par neto darījumiem ar eiro zonas portfeļieguldījumu aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eiro zonas rezidenti. Neto darījumus ar eiro zonas portfeļieguldījumu pasīviem apkopo, konsolidējot neto darījumus ar valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto darījumus ar vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies eiro zonas rezidenti.

Analogu ziņošanas prasību un apkopošanas metodi par kopējiem datiem piemēro portfeļieguldījumu ienākumiem.

Par tiešajām investīcijām VCB katru ceturksni jāiesniedz sektoru iedalījums “MFI (izņemot centrālās bankas)/iestādes, kas nav MFI”. Par “portfeļieguldījumu aktīviem” un “citiem ieguldījumiem” ziņojumu iedalījums saskaņā ar iestāžu sektoriem atbilst IMF standarta sastāvdaļām, ietverot i) monetārās iestādes; ii) MFI (izņemot centrālās bankas); iii) valsts pārvaldi; un iv) citus sektorus.

Lai apkopotu statistiku par eiro zonas neto darījumiem ar portfeļieguldījumu pasīviem pēc eiro zonas rezidentu emitentu sektora, ceturkšņa datu prasības ir līdzīgas prasībām attiecībā uz ikmēneša maksājumu bilanci.

Eiro zonas maksājumu bilancei uzkrāto ieguldījumu ienākumu dati ir vajadzīgi reizi ceturksnī. Atbilstoši nacionālo kontu sistēmai BPM5 iesaka, ka procenti jāreģistrē pēc uzkrājumu principa. Šī prasība ietekmē tekošo kontu (ieguldījumu ienākumus), kā arī finanšu kontu.

2.   Starptautisko rezervju matrica

Mērķis

Starptautisko rezervju matrica ir ikmēneša pārskats par rezerves aktīviem, citiem ārvalstu valūtas aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām, kas ir VCB un ECB turējumā saskaņā ar SVF/Starptautisko norēķinu bankas (SNB) apvienotās matricas “Starptautiskās rezerves un ārvalstu valūtas likviditāte” noformējumu. Šī informācija papildina datus par rezerves aktīviem, kas iekļauti eiro zonas maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikā.

Prasības

Eiro zonas rezerves aktīvi ir augsti likvīdas, apgrozāmas un nevainojamas maksātspējas prasības pret ārpus eiro zonas rezidentiem, kuru turētājs ir ECB (apvienotās rezerves) un VCB (neapvienotie rezervju aktīvi) un kuras ir denominētas ārvalstu valūtās (t.i., valūtās, kas nav eiro), zeltā, rezerves pozīcijās SVF un SDR turējumos. Tie var iekļaut atvasinātos finanšu instrumentu pozīcijas. Rezerves aktīvu apkopo uz bruto pamata, neaprēķinot atsevišķi pasīvus, kas attiecas uz rezervēm. No VCB prasāmo datu iedalījums ir parādīts III pielikuma 3. tabulas IA iedaļā.

Ārvalstu valūtā denominēti Eirosistēmas aktīvi, kas neatbilst šai definīcijai, proti, i) prasības pret eiro zonas rezidentiem; un ii) prasības pret ārpus eiro zonas rezidentiem, kas neatbilst likviditātes, apgrozāmības un nevainojamas maksātspējas kritērijiem, iekļauj starptautisko rezervju matricas postenī “citi ārvalstu valūtas aktīvi” (III pielikuma 3. tabulas IB iedaļa).

Eiro denominētas prasības pret nerezidentiem un bilances atlikumus ārvalstu valūtā, kuru turētājs ir iesaistīto dalībvalstu valdības, neuzskata par rezerves aktīviem; šādas summas reģistrē kā “citus ieguldījumus”, ja tie pārstāv prasības pret ārpus eiro zonas rezidentiem.

Turklāt informācija par iepriekš noteiktām un iespējamām Eirosistēmas īstermiņa neto pārmaiņām, kas ir saistītas ar Eirosistēmas rezerves aktīviem un citiem Eirosistēmas ārvalstu valūtas aktīviem, tā saucamie “pasīvi, kas attiecas uz rezervēm” jāreģistrē saskaņā ar III pielikuma 3. tabulas II līdz IV iedaļu.

3.   Starptautisko investīciju bilances statistika

Mērķis

Starptautisko investīciju bilance ir monetārajai politikai un valūtas tirgus analīzei vajadzīgs pārskats par eiro zonas ārējiem aktīviem un pasīviem kopumā. Tā jo īpaši palīdz novērtēt dalībvalstu aizsargātību pret ārējiem notikumiem un novērot naudas tirgus sektora ārvalstīs turēto likvīdo aktīvu izmaiņas. Šī statistikas informācija ir būtiska pārējās pasaules konta apkopošanai eiro zonas ceturkšņa finanšu kontos un tā var palīdzēt arī maksājumu bilances plūsmu apkopošanā.

Prasības

ECB prasa starptautisko investīciju bilances ceturkšņa un gada statistiku attiecībā uz krājumu līmeni perioda beigās.

Starptautisko investīciju bilances dati, cik tas ir iespējams, atbilst starptautiskajiem standartiem (sk. Pamatnostādnes ECB/2004/15 2. panta 3. punktu). ECB apkopo starptautisko investīciju bilanci eiro zonai kopumā. Starptautisko investīciju bilances iedalījums eiro zonai ir parādīts III pielikuma 4. tabulā.

Starptautisko investīciju bilance rāda finanšu krājumus pārskata perioda beigās, novērtētus beigu posma cenās. Krājumu vērtības izmaiņas var rasties šādu faktoru dēļ. Pirmkārt, daļu no vērtības izmaiņām pārskata periodā rada finanšu darījumi, kas notikuši un reģistrēti maksājumu bilancē. Otrkārt, daļu no vērtības izmaiņām pozīcijās attiecīgā laika posma sākumā un beigās rada izmaiņas parādīto finanšu aktīvu un pasīvu cenās. Treškārt, gadījumā, ja krājumi ir denominēti valūtās, kas nav starptautisko investīciju bilancē izmantotās norēķinu vienības, vērtības ietekmē arī valūtu maiņas kursu izmaiņas pret citām valūtām. Visbeidzot, citas izmaiņas, kas nav radušās iepriekš minēto faktoru dēļ, uzskata kā attiecināmas uz “citām korekcijām”.

Pareiza eiro zonas finanšu plūsmu un krājumu saskaņošana prasa nošķirt vērtību izmaiņas, kas radušās cenu izmaiņu, maiņas kursu izmaiņu un citu korekciju dēļ.

Starptautisko investīciju bilances piemērošanas jomai jābūt iespējami tuvu maksājumu plūsmas ceturkšņa bilances piemērošanas jomai. Jēdzieni, definīcijas un iedalījumi ir atbilstīgi tiem, ko izmanto maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancē. Ciktāl tas ir iespējams, datiem par starptautisko investīciju bilanci jāsaskan ar citiem statistikas datiem, tādiem kā naudas un banku statistika, finanšu konti un nacionālie konti.

Attiecībā uz mēneša un ceturkšņa maksājumu bilanci VCB savā starptautisko investīciju bilances statistikā ir jānošķir turējumi attiecībā uz iesaistītajām dalībvalstīm un visas citas ārējās pozīcijas. Portfeļieguldījumu kontos ir jānošķir eiro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi un ārpus eiro zonas rezidentu izdoto vērtspapīru turējumi. Statistiku par eiro zonas portfeļieguldījumu neto aktīviem apkopo, apkopojot paziņotos neto aktīvus vērtspapīriem, ko emitējuši ārpus eiro zonas rezidenti. Statistiku par eiro zonas portfeļieguldījumu neto pasīviem apkopo, konsolidējot neto valsts pasīvu kopējo daudzumu un neto turējumus vērtspapīriem, ko emitējuši un iegādājušies eiro zonas rezidenti.

VCB jāiesniedz ceturkšņa un gada turējumi atbilstoši tam pašam iedalījumam pa sektoriem “tiešās investīcijas”, “portfeļieguldījumu aktīvi” un “citi ieguldījumi” kā maksājumu plūsmu ceturkšņa bilancei.

Lai ECB apkopotu eiro zonas portfeļieguldījumu neto pasīvu iedalījumu pa sektoriem, prasības, ko uzliek valstu centrālajām bankām attiecībā uz starptautisko investīciju bilanci, ir tās pašas, kādas ir maksājumu plūsmu bilancei saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2004/15 2. panta 6. punktu.

Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko investīciju bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.

Sākot no 2008. gada marta beigām VCB (un, attiecīgā gadījumā, citas kompetentas valstu statistikas iestādes) vāc vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem uz vērtspapīrs pret vērtspapīru bāzes saskaņā ar vienu no modeļiem, kas izklāstīti VII pielikuma tabulā.

---

III PIELIKUMS

VAJADZĪGIE IEDALĪJUMI

1. Tabula

Valstu mēneša ieguldījums eiro zonas maksājumu bilancē (1)

| | Kredīts | Debets | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tekošais konts |
| Preces | ārējs | ārējs | ārējs |
| Pakalpojumi | ārējs | ārējs | ārējs |
| Ienākumi | | | |
| Atlīdzība nodarbinātajiem | ārējs | ārējs | ārējs |
| Ieguldījumu ienākumi | | | |
| — | tiešās investīcijas |

Kredīts

Debets

Neto

I.   Tekošais konts

Preces

ārējs

ārējs

ārējs

Pakalpojumi

ārējs

ārējs

ārējs

Ienākumi

Atlīdzība nodarbinātajiem

ārējs

ārējs

ārējs

Ieguldījumu ienākumi

—

tiešās investīcijas

ārējs

ārējs

ārējs

| — | portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

—

portfeļieguldījumi

ārējs

valsts

| — | citi ieguldījumi |
| --- | --- |

—

citi ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

Kārtējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| II. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

II.

ārējs

ārējs

ārējs

Tīrie aktīvi

Tīrie pasīvi

Neto

III.   Finanšu konts

Tiešās investīcijas

ārējs

Ārvalstīs

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Portfeļieguldījumi (2)

ārējs/iekšējs

valsts

Līdzdalības vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

ii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | Iestādes, kas nav MFI |
| --- | --- |

iii)

Iestādes, kas nav MFI

ārējs/iekšējs

valsts

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

–

| ii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

ii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | Iestādes, kas nav MFI |
| --- | --- |

iii)

Iestādes, kas nav MFI

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

–

| ii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

ii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | Iestādes, kas nav MFI |
| --- | --- |

iii)

Iestādes, kas nav MFI

ārējs/iekšējs

valsts

Atvasinātie finanšu instrumenti

valsts

Citi ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

No kuriem:

Nauda un noguldījumi

ārējs

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| — | Ilgtermiņa |
| --- | --- |

—

Ilgtermiņa

ārējs

ārējs

| — | Īstermiņa |
| --- | --- |

—

Īstermiņa

ārējs

ārējs

Citi sektori

ārējs

ārējs

No kuriem:

Nauda un noguldījumi

ārējs

Rezerves aktīvi

ārējs

2. Tabula

Valstu ceturkšņa ieguldījums eiro zonas maksājumu bilancē (3)

| | Kredīts | Debets | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tekošais konts |
| Preces | ārējs | ārējs | ārējs |
| Pakalpojumi | ārējs | ārējs | ārējs |
| Ienākumi | | | |
| Atlīdzība nodarbinātajiem | ārējs | ārējs | ārējs |
| Ieguldījumu ienākumi | | | |
| — | Tiešās investīcijas |

Kredīts

Debets

Neto

I.   Tekošais konts

Preces

ārējs

ārējs

ārējs

Pakalpojumi

ārējs

ārējs

ārējs

Ienākumi

Atlīdzība nodarbinātajiem

ārējs

ārējs

ārējs

Ieguldījumu ienākumi

—

Tiešās investīcijas

ārējs

ārējs

ārējs

| — | Līdzdalības ienākumi |
| --- | --- |

—

Līdzdalības ienākumi

ārējs

ārējs

ārējs

| — | Maksa par parādu (procenti) |
| --- | --- |

—

Maksa par parādu (procenti)

ārējs

ārējs

ārējs

| — | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

—

Portfeļieguldījumi

ārējs

valsts

| — | Līdzdalības ienākumi (dividendes) |
| --- | --- |

—

Līdzdalības ienākumi (dividendes)

ārējs

valsts

| — | Maksa par parādu (procenti) |
| --- | --- |

—

Maksa par parādu (procenti)

ārējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

valsts

| — | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

—

Citi ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

Kārtējie pārvedumi

ārējs

ārējs

ārējs

| II. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

II.

ārējs

ārējs

ārējs

Tīrie aktīvi

Tīrie pasīvi

Neto

III.   Finanšu konts

Tiešās investīcijas

ārējs

Ārvalstīs

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Portfeļieguldījumi (4)

ārējs/iekšējs

valsts

Līdzdalības vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

—

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

Atvasinātie finanšu instrumenti

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

valsts

Citi ieguldījumi

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| Iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

Iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

Rezerves aktīvi

ārējs

Monetārais zelts

ārējs

SDR

ārējs

Rezerves pozīcija Starptautiskajā valūtas fondā (SVF)

ārējs

Ārvalstu valūta

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Monetārajās iestādēs |
| --- | --- |

—

Monetārajās iestādēs

ārējs

| — | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

—

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| — | Vērtspapīri |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| — | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

—

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

Citas prasības

ārējs

3. Tabula

Eirosistēmas ikmēneša starptautiskās rezerves; ar rezervēm saistītās eiro zonas saistības

I.   Oficiālie rezervju aktīvi un citi ārvalstu valūtas aktīvi (aptuvenā tirgus vērtība)

A.   Oficiālie rezervju aktīvi

| 1) | Ārvalstu valūtas rezerves (konvertējamās ārvalstu valūtās)






  a) | Vērtspapīri, kuru






  — | emitenta galvenā mītne ir eiro zonā |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Ārvalstu valūtas rezerves (konvertējamās ārvalstu valūtās)

a)

Vērtspapīri, kuru

—

emitenta galvenā mītne ir eiro zonā

| b) | Skaidrā nauda kopā un noguldījumi






  i) | citās VCB, Starptautisko norēķinu bankā (SNB) un SVF |
| --- | --- | --- |

b)

Skaidrā nauda kopā un noguldījumi

i)

citās VCB, Starptautisko norēķinu bankā (SNB) un SVF

| ii) | bankās, kuru galvenā mītne ir eiro zonā un kas atrodas ārzemēs |
| --- | --- |

ii)

bankās, kuru galvenā mītne ir eiro zonā un kas atrodas ārzemēs

| iii) | bankās, kuru galvenā mītne un atrašanās vieta ir ārzemēs |
| --- | --- |

iii)

bankās, kuru galvenā mītne un atrašanās vieta ir ārzemēs

| 2) | SVF rezerves pozīcija |
| --- | --- |

2)

SVF rezerves pozīcija

| 3) | SDR |
| --- | --- |

3)

SDR

| 4) | zelts (iekļaujot zelta noguldījumus un zelta mijmaiņas darījumus) |
| --- | --- |

4)

zelts (iekļaujot zelta noguldījumus un zelta mijmaiņas darījumus)

| 5) | citi rezerves aktīvi






  a) | atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- | --- |

5)

citi rezerves aktīvi

a)

atvasinātie finanšu instrumenti

| b) | aizdevumi ārpus banku nerezidentiem |
| --- | --- |

b)

aizdevumi ārpus banku nerezidentiem

| c) | citi |
| --- | --- |

c)

citi

B.   Citi ārvalstu valūtas aktīvi

| a) | vērtspapīri, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

a)

vērtspapīri, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos

| b) | noguldījumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

b)

noguldījumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos

| c) | aizdevumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

c)

aizdevumi, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos

| d) | atvasinātie finanšu instrumenti, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

d)

atvasinātie finanšu instrumenti, kas nav iekļauti oficiālajos rezerves aktīvos

| e) | zelts, kas nav iekļauts oficiālajos rezerves aktīvos |
| --- | --- |

e)

zelts, kas nav iekļauts oficiālajos rezerves aktīvos

| f) | citi |
| --- | --- |

f)

citi

II.   Iepriekš noteiktas ārvalstu valūtas aktīvu īstermiņa neto pārmaiņas (nominālvērtība)

| | Maksājumu termiņa iedalījums (attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš) |
| --- | --- |
| | Kopā | Līdz 1 mēnesim | Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem | Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam |
| 1.   Aizdevumi, vērtspapīri un noguldījumi ārvalstu valūtā |
| — | aizplūde (–) |

Maksājumu termiņa iedalījums (attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš)

Kopā

Līdz 1 mēnesim

Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem

Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam

1.   Aizdevumi, vērtspapīri un noguldījumi ārvalstu valūtā

—

aizplūde (–)

Pamatsumma

Procenti

| — | ieplūde (+) |
| --- | --- |

—

ieplūde (+)

Pamatsumma

Procenti

2.   Ārpusbiržas nākotnes līgumu un biržā tirgoto nākotnes līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas (t.sk. valūtas mijmaiņas līgumu otrais solis – ārpusbiržas nākotnes darījumi)

| a) | Īsās pozīcijas (–) |
| --- | --- |

a)

Īsās pozīcijas (–)

| b) | Garās pozīcijas (+) |
| --- | --- |

b)

Garās pozīcijas (+)

3.   Citas (norādīt)

| — | aizplūdes, kas saistītas ar repo darījumiem (–) |
| --- | --- |

—

aizplūdes, kas saistītas ar repo darījumiem (–)

| — | ieplūdes, kas saistītas ar reverse repo darījumiem (+) |
| --- | --- |

—

ieplūdes, kas saistītas ar reverse repo darījumiem (+)

| — | tirdzniecības kredīti (–) |
| --- | --- |

—

tirdzniecības kredīti (–)

| — | tirdzniecības kredīti (+) |
| --- | --- |

—

tirdzniecības kredīti (+)

| — | pārējie parādi kreditoriem (–) |
| --- | --- |

—

pārējie parādi kreditoriem (–)

| — | pārējie debitoru parādi (+) |
| --- | --- |

—

pārējie debitoru parādi (+)

III.   Iespējamās ārvalstu valūtas aktīvu īstermiņa neto pārmaiņas (nominālvērtība)

| | Maksājumu termiņa iedalījums (attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš) |
| --- | --- |
| | Kopā | Līdz 1 mēnesim | Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem | Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam |
| 1.   Iespējamās saistības ārvalstu valūtā |
| a) | garantijas ar nodrošinājumu parādiem ar samaksas termiņu līdz 1 gadam |

Maksājumu termiņa iedalījums (attiecīgā gadījumā atlikušais termiņš)

Kopā

Līdz 1 mēnesim

Vairāk par 1 mēnesi un līdz 3 mēnešiem

Vairāk par 3 mēnešiem un līdz 1 gadam

Iespējamās saistības ārvalstu valūtā

a)

garantijas ar nodrošinājumu parādiem ar samaksas termiņu līdz 1 gadam

| b) | pārējās iespējamās saistības |
| --- | --- |

b)

pārējās iespējamās saistības

| 2. | Ārvalstu valūtā emitētie iespējas vērtspapīri (obligācijas ar pārdošanas iespēju) |
| --- | --- |

2.

Ārvalstu valūtā emitētie iespējas vērtspapīri (obligācijas ar pārdošanas iespēju)

Neizmantotas beznosacījumu kredītlīnijas:

| a) | citās valsts monetārajās iestādēs, SNB, SVF un citās starptautiskajās organizācijās |
| --- | --- |

a)

citās valsts monetārajās iestādēs, SNB, SVF un citās starptautiskajās organizācijās

| — | citās valsts monetārajās iestādes(+) |
| --- | --- |

—

citās valsts monetārajās iestādes(+)

| — | SNB (+) |
| --- | --- |

—

SNB (+)

| — | SVF (+) |
| --- | --- |

—

SVF (+)

| b) | bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (+) |
| --- | --- |

b)

bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (+)

| c) | bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (+) |
| --- | --- |

c)

bankās un citās finanšu iestādēs ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (+)

Neizmantotas beznosacījumu kredītlīnijas, kas atvērtas:

| a) | citām valsts monetārajām iestādēm, SNB, SVF un citām starptautiskajām organizācijām |
| --- | --- |

a)

citām valsts monetārajām iestādēm, SNB, SVF un citām starptautiskajām organizācijām

| — | citām valsts monetārajām iestādēm(–) |
| --- | --- |

—

citām valsts monetārajām iestādēm(–)

| — | SNB (–) |
| --- | --- |

—

SNB (–)

| — | SVF (–) |
| --- | --- |

—

SVF (–)

| b) | bankām un citām finanšu iestādēm ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (–) |
| --- | --- |

b)

bankām un citām finanšu iestādēm ar galveno mītni ziņojuma iesniedzējā valstī (–)

| c) | bankām un citām finanšu iestādām ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (–) |
| --- | --- |

c)

bankām un citām finanšu iestādām ar galveno mītni ārpus ziņojuma iesniedzējas valsts (–)

Iespējas līgumu ārvalstu valūtā, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas

| a) | īsās pozīcijas |
| --- | --- |

a)

īsās pozīcijas

| i) | nopirktās pārdošanas iespējas |
| --- | --- |

i)

nopirktās pārdošanas iespējas

| ii) | vēl neizmantotās pirkšanas iespējas |
| --- | --- |

ii)

vēl neizmantotās pirkšanas iespējas

| b) | garās pozīcijas |
| --- | --- |

b)

garās pozīcijas

| i) | nopirktās pirkšanas iespējas |
| --- | --- |

i)

nopirktās pirkšanas iespējas

| ii) | vēl neizmantotās pārdošanas iespējas |
| --- | --- |

ii)

vēl neizmantotās pārdošanas iespējas

Pro memoria: Ienesīgie iespēju līgumi

| 1) | Pie pašreizējā valūtas kursa |
| --- | --- |

1)

Pie pašreizējā valūtas kursa

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 2) | +5 % (5 % samazinājums) |
| --- | --- |

2)

+5 % (5 % samazinājums)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 3) | 5 % (5 % palielinājums) |
| --- | --- |

3)

5 % (5 % palielinājums)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 4) | +10 % (10 % samazinājums) |
| --- | --- |

4)

+10 % (10 % samazinājums)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 5) | –10 % (10 % palielinājums) |
| --- | --- |

5)

–10 % (10 % palielinājums)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

| 6) | Citi (norādīt) |
| --- | --- |

6)

Citi (norādīt)

| a) | īsā pozīcija |
| --- | --- |

a)

īsā pozīcija

| b) | garā pozīcija |
| --- | --- |

b)

garā pozīcija

IV.   Papildposteņi

| 1. | Jāziņo ar parasto regularitāti un laicīgumu:






  a) | īstermiņa parādi iekšzemes valūtā, kas indeksēti atbilstīgi ārvalstu valūtas kursam |
| --- | --- | --- |

1.

Jāziņo ar parasto regularitāti un laicīgumu:

a)

īstermiņa parādi iekšzemes valūtā, kas indeksēti atbilstīgi ārvalstu valūtas kursam

| b) | finanšu instrumenti, kas denominēti ārvalstu valūtā un par kuriem norēķini veikti ar citiem līdzekļiem (piem., iekšzemes valūtā)






  — | bezpiegādes ārpusbiržas nākotnes līgumi






  i) | īsās pozīcijas |
| --- | --- | --- | --- |

b)

finanšu instrumenti, kas denominēti ārvalstu valūtā un par kuriem norēķini veikti ar citiem līdzekļiem (piem., iekšzemes valūtā)

—

bezpiegādes ārpusbiržas nākotnes līgumi

i)

īsās pozīcijas

| ii) | garās pozīcijas |
| --- | --- |

ii)

garās pozīcijas

| — | pārējie instrumenti |
| --- | --- |

—

pārējie instrumenti

| c) | ieķīlāti aktīvi






  — | iekļauti rezerves aktīvos |
| --- | --- | --- |

c)

ieķīlāti aktīvi

—

iekļauti rezerves aktīvos

| — | iekļauti citos ārvalstu valūtas aktīvos |
| --- | --- |

—

iekļauti citos ārvalstu valūtas aktīvos

| d) | vērtspapīri, kas aizdoti vai iesaistīti repo darījumos






  — | aizdoti vai iesaistīti repo darījumos un iekļauti I iedaļā |
| --- | --- | --- |

d)

vērtspapīri, kas aizdoti vai iesaistīti repo darījumos

—

aizdoti vai iesaistīti repo darījumos un iekļauti I iedaļā

| — | aizdoti vai iesaistīti repo darījumos, bet nav iekļauti I iedaļā |
| --- | --- |

—

aizdoti vai iesaistīti repo darījumos, bet nav iekļauti I iedaļā

| — | aizņemti vai iegūti un iekļauti I iedaļā |
| --- | --- |

—

aizņemti vai iegūti un iekļauti I iedaļā

| — | aizņemti vai iegūti, bet nav iekļauti I iedaļā |
| --- | --- |

—

aizņemti vai iegūti, bet nav iekļauti I iedaļā

| e) | ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem saistītie aktīvi (neto, tirgus vērtībā)






  — | ārpusbiržas nākotnes līgumi |
| --- | --- | --- |

e)

ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem saistītie aktīvi (neto, tirgus vērtībā)

—

ārpusbiržas nākotnes līgumi

| — | biržā tirgotie nākotnes līgumi |
| --- | --- |

—

biržā tirgotie nākotnes līgumi

| — | mijmaiņas līgumi |
| --- | --- |

—

mijmaiņas līgumi

| — | iespējas līgumi |
| --- | --- |

—

iespējas līgumi

| — | pārējie |
| --- | --- |

—

pārējie

| f) | atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas nākotnes līgumi, biržā tirgotie nākotnes līgumi vai iespējas līgumi), kuru atlikušais termiņš ir ilgāks par vienu gadu un par kuriem jāveic maksājumi biržas nodrošinājuma kontā






  — | ārpusbiržas nākotnes līgumu un biržā tirgoto nākotnes valūtas maiņas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas (t.sk. valūtas mijmaiņas līgumu otrais solis – ārpusbiržas nākotnes darījumi)






  i) | īsās pozīcijas |
| --- | --- | --- | --- |

f)

atvasinātie finanšu instrumenti (ārpusbiržas nākotnes līgumi, biržā tirgotie nākotnes līgumi vai iespējas līgumi), kuru atlikušais termiņš ir ilgāks par vienu gadu un par kuriem jāveic maksājumi biržas nodrošinājuma kontā

—

ārpusbiržas nākotnes līgumu un biržā tirgoto nākotnes valūtas maiņas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas (t.sk. valūtas mijmaiņas līgumu otrais solis – ārpusbiržas nākotnes darījumi)

i)

īsās pozīcijas

| ii) | garās pozīcijas |
| --- | --- |

ii)

garās pozīcijas

| — | ārvalstu valūtas iespējas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas






  i) | īsās pozīcijas






  — | nopirktās pārdošanas iespējas |
| --- | --- | --- | --- |

—

ārvalstu valūtas iespējas līgumu, kas saistīti ar iekšzemes valūtas pirkšanu/pārdošanu, kopējās īsās un garās pozīcijas

i)

īsās pozīcijas

—

nopirktās pārdošanas iespējas

| — | vēl neizmantotās pirkšanas iespējas |
| --- | --- |

—

vēl neizmantotās pirkšanas iespējas

| ii) | garās pozīcijas






  — | nopirktās pirkšanas iespējas |
| --- | --- | --- |

ii)

garās pozīcijas

—

nopirktās pirkšanas iespējas

| — | vēl neizmantotās pārdošanas iespējas |
| --- | --- |

—

vēl neizmantotās pārdošanas iespējas

| 2. | Retāk izziņojami (piem., vienreiz gadā):






  a) | rezervju sastāvs (pa valūtu grupām)






  — | SDR groza valūtas |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Retāk izziņojami (piem., vienreiz gadā):

a)

rezervju sastāvs (pa valūtu grupām)

—

SDR groza valūtas

| — | valūtas, kas nav iekļautas SDR grozā |
| --- | --- |

—

valūtas, kas nav iekļautas SDR grozā

4. Tabula

Valstu ceturkšņa ieguldījums starptautisko investīciju bilancē (5)

| | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiešās investīcijas |

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.

ārējs

Ārvalstīs

ārējs

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

II.   Portfeļieguldījumi (6)

Līdzdalības vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

—

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv | Citi sektori |
| --- | --- |

iv

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| IV. | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

ārējs

Monetārais zelts

ārējs

SDR

ārējs

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

Ārvalstu valūta

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Monetārajās iestādēs |
| --- | --- |

—

Monetārajās iestādēs

ārējs

| — | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

—

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| — | Vērtspapīri |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| — | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

—

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

Citas prasības

ārējs

5. Tabula

Valstu gada ieguldījums starptautisko investīciju bilancē (7)

| | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I. | Tiešās investīcijas |

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.

ārējs

Ārvalstīs

ārējs

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

No kuriem:

Kapitāls biržā kotētās ārvalstu sabiedrībās (tirgus vērtība)

ārējs

Kapitāls biržā nekotētās ārvalstu sabiedrībās (bilances vērtība)

ārējs

Papildposteņi:

Kapitāls biržā kotētās ārvalstu sabiedrībās (bilances vērtība)

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

Ekonomikā, par kuru ziņo

ārējs

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

No kuriem:

Kapitāls biržā kotētās eiro zonas sabiedrībās (tirgus vērtība)

ārējs

Kapitāls biržā nekotētās eiro zonas sabiedrībās (bilances vērtība)

ārējs

Papildposteņi:

Kapitāls biržā kotētās eiro zonas sabiedrībās (bilances vērtība)

ārējs

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

ārējs

| i) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

i)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| ii) | Citi sektori |
| --- | --- |

ii)

Citi sektori

ārējs

II.   Portfeļieguldījumi (8)

Līdzdalības vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

—

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

—

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs/iekšējs

valsts

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs/iekšējs

valsts

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs/iekšējs

valsts

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs/iekšējs

valsts

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

ārējs

| IV. | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

ārējs

ārējs

ārējs

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

ārējs

ārējs

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

ārējs

ārējs

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

ārējs

ārējs

| V. | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

V.

ārējs

Monetārais zelts

ārējs

SDR

ārējs

Rezerves pozīcija SVF

ārējs

Ārvalstu valūta

ārējs

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

ārējs

| — | Monetārajās iestādēs |
| --- | --- |

—

Monetārajās iestādēs

ārējs

| — | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

—

MFI (izņemot centrālās bankas)

ārējs

| — | Vērtspapīri |
| --- | --- |

—

Vērtspapīri

ārējs

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

ārējs

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs

| — | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

—

Atvasinātie finanšu instrumenti

ārējs

Citas prasības

ārējs

6. Tabula

Parāda vērtspapīru statistika, kas vajadzīga eiro kā ieguldījumu valūtas starptautiskās nozīmes analīzei (9)

| Eiro | Darījumi pirmajos / pēdējos sešos gada mēnešos |
| --- | --- |
| | Aktīvi | Pasīvi |
| Parāda vērtspapīri | ārējs/iekšējs | valsts |
| — | Obligācijas un parādzīmes |

Eiro

Darījumi pirmajos / pēdējos sešos gada mēnešos

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

Pozīcijas jūnija beigās / decembra beigās

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

ASV dolāri

Darījumi pirmajos / pēdējos sešos gada mēnešos

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

Pozīcijas jūnija beigās / decembra beigās

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

Citas valūtas

Darījumi pirmajos / pēdējos sešos gada mēnešos

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

Pozīcijas jūnija beigās / decembra beigās

Aktīvi

Pasīvi

Parāda vērtspapīri

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

ārējs/iekšējs

valsts

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

ārējs/iekšējs

valsts

7. Tabula

Valstu ceturkšņa ieguldījums eiro zonas maksājumu bilancē pēc ģeogrāfiskā iedalījuma (10)

| | Kredīts | Debets | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tekošais konts |
| Preces | 3. posms | 3. posms | 3. posms |
| Pakalpojumi | 3. posms | 3. posms | 3. posms |
| Ienākumi | | | |
| Atlīdzība nodarbinātajiem | 3. posms | 3. posms | 3. posms |
| Ieguldījumu ienākumi | | | |
| — | Tiešās investīcijas |

Kredīts

Debets

Neto

I.   Tekošais konts

Preces

3. posms

3. posms

3. posms

Pakalpojumi

3. posms

3. posms

3. posms

Ienākumi

Atlīdzība nodarbinātajiem

3. posms

3. posms

3. posms

Ieguldījumu ienākumi

—

Tiešās investīcijas

3. posms

3. posms

3. posms

| — | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

—

Portfeļieguldījumi

3. posms

| — | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

—

Citi ieguldījumi

3. posms

3. posms

3. posms

Kārtējie pārvedumi

3. posms

3. posms

3. posms

| II. | Kapitāla konts |
| --- | --- |

II.

3. posms

3. posms

3. posms

Tīrie aktīvi

Tīrie pasīvi

Neto

III.   Finanšu konts

Tiešās investīcijas

3. posms

Ārvalstīs

3. posms

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

3. posms

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

3. posms

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

3. posms

Ekonomikā, par kuru ziņo

3. posms

| — | Pašu kapitāls |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls

3. posms

| — | Reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Reinvestētā peļņa

3. posms

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

3. posms

| — | Portfeļieguldījumi |
| --- | --- |

—

3. posms

Līdzdalības vērtspapīri

3. posms

Parāda vērtspapīri

3. posms

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

3. posms

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

3. posms

Atvasinātie finanšu instrumenti

Citi ieguldījumi

3. posms

3. posms

3. posms

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

3. posms

3. posms

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

3. posms

3. posms

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

3. posms

3. posms

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

3. posms

3. posms

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

3. posms

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

3. posms

3. posms

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

3. posms

3. posms

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

3. posms

3. posms

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

3. posms

3. posms

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

3. posms

3. posms

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

3. posms

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

3. posms

3. posms

Rezerves aktīvi

8. Tabula

Valstu gada ieguldījums starptautisko investīciju bilancē pēc ģeogrāfiskā iedalījuma (11)

| | Aktīvi | Pasīvi | Neto |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   Tiešās investīcijas |
| Ārvalstīs | 3. posms | | |
| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |

Aktīvi

Pasīvi

Neto

I.   Tiešās investīcijas

Ārvalstīs

3. posms

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

3. posms

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

3. posms

Ekonomikā, par kuru ziņo

3. posms

| — | Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa |
| --- | --- |

—

Pašu kapitāls un reinvestētā peļņa

3. posms

| — | Cits kapitāls |
| --- | --- |

—

Cits kapitāls

3. posms

II.   Portfeļieguldījumi

Līdzdalības vērtspapīri

3. posms

Parāda vērtspapīri

3. posms

| — | Obligācijas un parādzīmes |
| --- | --- |

—

Obligācijas un parādzīmes

3. posms

| — | Naudas tirgus instrumenti |
| --- | --- |

—

Naudas tirgus instrumenti

3. posms

| III. | Atvasinātie finanšu instrumenti |
| --- | --- |

III.

| IV. | Citi ieguldījumi |
| --- | --- |

IV.

3. posms

3. posms

3. posms

| i) | Monetārās iestādes |
| --- | --- |

i)

Monetārās iestādes

3. posms

3. posms

| ii) | Valsts pārvalde |
| --- | --- |

ii)

Valsts pārvalde

3. posms

3. posms

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

3. posms

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

3. posms

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

3. posms

3. posms

| iii) | MFI (izņemot centrālās bankas) |
| --- | --- |

iii)

MFI (izņemot centrālās bankas)

3. posms

3. posms

| iv) | Citi sektori |
| --- | --- |

iv)

Citi sektori

3. posms

3. posms

| — | Tirdzniecības kredīti |
| --- | --- |

—

Tirdzniecības kredīti

3. posms

| — | Aizdevumi/nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi/nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Aizdevumi |
| --- | --- |

—

Aizdevumi

3. posms

| — | Nauda un noguldījumi |
| --- | --- |

—

Nauda un noguldījumi

3. posms

| — | Citi aktīvi/pasīvi |
| --- | --- |

—

Citi aktīvi/pasīvi

3. posms

| — | Rezerves aktīvi |
| --- | --- |

—

9. Tabula

ECB ģeogrāfiskie iedalījumi ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko investīciju bilances datiem

| — | Dānija |
| --- | --- |

—

Dānija

| — | Zviedrija |
| --- | --- |

—

Zviedrija

| — | Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste

| — | ES iestādes (12) |
| --- | --- |

—

ES iestādes (12)

| — | Citas ES dalībvalstis (t.i., Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija) (13) |
| --- | --- |

—

Citas ES dalībvalstis (t.i., Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija) (13)

| — | Šveice |
| --- | --- |

—

Šveice

| — | Kanāda |
| --- | --- |

—

Kanāda

| — | ASV |
| --- | --- |

—

ASV

| — | Japāna |
| --- | --- |

—

Japāna

| — | Ārzonas centri (14) |
| --- | --- |

—

Ārzonas centri (14)

| — | Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes (15) |
| --- | --- |

—

Starptautiskās organizācijas, izņemot ES iestādes (15)

| — | Atlikums (16) |
| --- | --- |

—

Atlikums (16)

10. Tabula

Teritorijas, kas ir eiro zonas dalībvalstu daļa vai valstis, kas ir ar tām saistītas

Teritorijas, kas veido daļu no eiro zonas:

| — | Helgolande: Vācija, |
| --- | --- |

—

Helgolande: Vācija,

| — | Kanāriju salas, Seūta un Meliļa: Spānija, |
| --- | --- |

—

Kanāriju salas, Seūta un Meliļa: Spānija,

| — | Monako, Gajāna, Gvadelupa, Martinika, Reinjona, Senpjēra un Mikelona, Majota: Francija, |
| --- | --- |

—

Monako, Gajāna, Gvadelupa, Martinika, Reinjona, Senpjēra un Mikelona, Majota: Francija,

| — | Madeira, Azoru salas: Portugāle, |
| --- | --- |

—

Madeira, Azoru salas: Portugāle,

| — | Ālandes salas: Somija. |
| --- | --- |

—

Ālandes salas: Somija.

Teritorijas, kas ir saistītas ar eiro zonas dalībvalstīm un iekļaujamas “pārējā pasaulē”:

| — | Bīzingena (nav Vācija), |
| --- | --- |

—

Bīzingena (nav Vācija),

| — | Andora (nav ne Spānija, ne Francija), |
| --- | --- |

—

Andora (nav ne Spānija, ne Francija),

| — | Nīderlandes Antiļas un Aruba (nav Nīderlande), |
| --- | --- |

—

Nīderlandes Antiļas un Aruba (nav Nīderlande),

| — | Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un Volisa un Futuna (nav Francija), |
| --- | --- |

—

Franču Polinēzija, Jaunkaledonija un Volisa un Futuna (nav Francija),

| — | Sanmarīno un Vatikāns (nav Itālija). |
| --- | --- |

—

Sanmarīno un Vatikāns (nav Itālija).

11. Tabula

Ārzonu centru saraksts ECB ģeogrāfiskā iedalījuma ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko investīciju bilances datiem

| ISO kodi | Eurostat + ESAO
  Ārzonu finanšu centri |
| --- | --- |
| AD | Andora |
| AG | Antigva un Barbuda |
| AI | Angilja |
| AN | Nīderlandes Antiļas |
| BB | Barbadosa |
| BH | Bahreina |
| BM | Bermudu salas |
| BS | Bahamu salas |
| BZ | Beliza |
| CK | Kuka salas |
| DM | Dominika |
| GD | Grenāda |
| GG | Gērnsija |
| GI | Gibraltārs |
| HK | Hongkonga |
| IM | Menas sala |
| JE | Džērsija |
| JM | Jamaika |
| KN | Sentkitsa–Nevisa |
| KY | Kaimanu salas |
| LB | Libāna |
| LC | Sentlūsija |
| LI | Lihtenšteina |
| LR | Libērija |
| MH | Māršala salas |
| MS | Montserrata |
| MV | Maldivu salas |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| PA | Panama |
| PH | Filipīnas |
| SG | Singapūra |
| TC | Tērksas un Kaikosas salas |
| VC | Sentvinsenta un Grenadīnas |
| VG | Britu Virdžīnu salas |
| VI | ASV Virdžīnu salas |
| VU | Vanuatu |
| WS | Samoa |

ISO kodi

Eurostat + ESAO

Ārzonu finanšu centri

AD

Andora

AG

Antigva un Barbuda

AI

Angilja

AN

Nīderlandes Antiļas

BB

Barbadosa

BH

Bahreina

BM

Bermudu salas

BS

Bahamu salas

BZ

Beliza

CK

Kuka salas

DM

Dominika

GD

Grenāda

GG

Gērnsija

GI

Gibraltārs

HK

Hongkonga

IM

Menas sala

JE

Džērsija

JM

Jamaika

KN

Sentkitsa–Nevisa

KY

Kaimanu salas

LB

Libāna

LC

Sentlūsija

LI

Lihtenšteina

LR

Libērija

MH

Māršala salas

MS

Montserrata

MV

Maldivu salas

NR

Nauru

NU

Niue

PA

Panama

PH

Filipīnas

SG

Singapūra

TC

Tērksas un Kaikosas salas

VC

Sentvinsenta un Grenadīnas

VG

Britu Virdžīnu salas

VI

ASV Virdžīnu salas

VU

Vanuatu

WS

Samoa

12. Tabula

Starptautisko organizāciju saraksts (17) ECB ģeogrāfiskā iedalījuma ceturkšņa maksājumu plūsmu bilancei un ikgadējiem starptautisko investīciju bilances datiem

1.   Eiropas Savienības iestādes

1.1.   Galvenās Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības (izņemot ECB)

EIB (Eiropas Investīciju banka)

EK (Eiropas Komisija)

EAF (Eiropas Attīstības fonds)

EIF (Eiropas Investīciju fonds)

1.2.   Citas Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības, uz ko attiecas kopbudžets

Eiropas Parlaments

Eiropas Savienības Padome

Tiesa

Revīzijas palāta

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

Reģionu komiteja

Citas Eiropas Savienības iestādes un struktūrvienības

2.   Starptautiskās organizācijas

2.1.   Starptautiskās monetārās organizācijas

SVF (Starptautiskais valūtas fonds)

SNB (Starptautisko norēķinu banka)

2.2.   Starptautiskās nemonetārās organizācijas

2.2.1.   Galvenās Apvienoto Nāciju organizācijas

PTO (Pasaules tirdzniecības organizācija)

SRAB (Starptautiskā rekonstrukcijas un attīstības banka)

SAA (Starptautiskā attīstības asociācija)

2.2.2.   Citas Apvienoto Nāciju organizācijas

UNESCO (ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija)

FAO (Pārtikas un lauksaimniecības organizācija)

PVO (Pasaules veselības organizācija)

SLAF (Starptautiskais lauksaimniecības attīstības fonds)

SFS (Starptautiskā finanšu sabiedrība)

DIGA (Daudzpusējā ieguldījumu garantiju aģentūra)

UNICEF (ANO Bērnu fonds)

UNHCR (ANO augstais komisārs bēgļu jautājumos)

UNRWA (ANO palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos)

IAEA (Starptautiskā atomenerģijas aģentūra)

SDO (Starptautiskā darba organizācija)

ITU (Starptautiskā telekomunikāciju savienība)

2.2.3.   Citas galvenās starptautiskās iestādes un struktūrvienības (izņemot ECB)

ESAO (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija)

AAB (Amerikas Attīstības banka)

AfDB (Āfrikas Attīstības banka)

AsDB (Āzijas attīstības banka)

ERAB (Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka)

ZDAIS (Ziemeļu un Dienvidu Amerikas ieguldījumu sabiedrība)

ZIS (Ziemeļvalstu Investīciju banka)

SESB (Starptautiskā ekonomiskās sadarbības banka)

SIB (Starptautiskā investīciju banka)

KJBVAB (Karību jūras baseina valstu attīstības banka)

AMF (Arābu monetārais fonds)

BADEA (Banque arabe pour le développement économique en Afrique)

CAVAB (Centrālāfrikas valstu attīstības banka)

Āfrikas Attīstības fonds

Āzijas Attīstības fonds

Fonds spécial unifié de développement

CAEIB (Centrālamerikas ekonomikas integrācijas banka)

AAS (Andu Attīstības sabiedrība)

2.2.4.   Citas starptautiskās organizācijas

NATO (Ziemeļatlantijas Līguma organizācija)

Eiropas Padome

SSKK (Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja)

EKA (Eiropas Kosmosa aģentūra)

EPO (Eiropas Patentu organizācija)

EUROCONTROL (Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija)

EUTELSAT (Eiropas Satelīttelekomunikāciju organizācija)

INTELSAT (Starptautiskā satelīttelekomunikāciju organizācija)

EBU/UER (Eiropas Raidorganizāciju savienība/Union européenne de radio–télévision)

EUMETSAT (Eiropas Organizācija meteoroloģisko satelītu izmantošanai)

EDO (Eiropas Dienvidu observatorija)

EVTLPC (Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs)

EMBL (Eiropas Molekulārās bioloģijas laboratorija)

CERN (Eiropas Kodolpētījumu organizācija)

SMO (Starptautiskā migrācijas organizācija)

13. Tabula

Prasību un termiņu kopsavilkums

| Postenis | 1. pārskata periods | 1. nosūtīšana/termiņš | Attiecīgais(-ie) šī ieteikuma vai Pamatnostādnes ECB/2004/15 noteikums(-i) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ģeogrāfiskais iedalījums (izņemot citus ieguldījumu instrumentus) | | | PMT 2. panta 4. punkts, IET IV pielikuma 2. iedaļa |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2003. g. 1. cet. līdz 2004. g. 1. cet. | 2004. gada jūnija beigas | IET III pielikums, 7. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2002. un 2003. gads | 2004. gada septembra beigas | IET III pielikums, 8. tabula |
| Ģeogrāfiskais iedalījums citiem ieguldījumu instrumentiem | | | PMT 2. panta 4. punkts, IET IV pielikuma 2. iedaļa |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2004. g. 1. cet. līdz 2005. g. 1. cet. | 2005. gada septembra beigas | IET III pielikums, 7. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2003. un 2004. gads | 2005. gada septembra beigas | IET III pielikums, 8. tabula |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet. | 2004. gada decembra beigas | PMT 3. panta 4. punkts |
| Portfeļieguldījumi s–b–s | | | |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2007. g. 4. cet. pozīcija | 2008. gada marta beigas | PMT 2. panta 6. punkts |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2007. gads | 2008. gada septembra beigas | PMT 2. panta 6. punkts |
| Portfeļieguldījumu (iekšēju) aktīvi iedalīti pēc emitenta sektora | | | PMT 2. panta 3. punkts |
| Mēneša maksājumu bilance | 2006. gada janvāris līdz aprīlis | 2006. gada jūnijs | IET III pielikums, 1. tabula |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2006. gada 1. cet. | 2006. gada jūnija beigas | IET III pielikums, 2. tabula |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2005. g. 4. cet. un 2006. g. 1. cet. | 2006. gada jūnija beigas | IET III pielikums, 4. līdz 5. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2005. gads | 2006. gada septembra beigas | IET III pielikums, 4. līdz 5. tabula |
| ĀTI papildus iedalījums pēc pašu kapitāla krājumu novērtēšanas | | | IET IV pielikums, 1.3. iedaļa |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2004. un 2005. gads | 2006. gada septembra beigas | IET III pielikums 5. tabula un IV pielikuma 1. tabula |
| Iedalījums pēc aizdevumiem un noguldījumiem | | | |
| Mēneša maksājumu bilance | 2004. gada janvāris un februāris | 2004. gada aprīlis | IET III pielikums, 1. tabula |
| Ceturkšņa maksājumu bilance | 2004. gada 1. cet. | 2004. gada jūnija beigas | IET III pielikums, 2. tabula |
| Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance | 2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet. | 2004. gada decembra beigas | IET III pielikums, 4. tabula |
| Gada starptautisko investīciju bilance | 2003 | 2004. gada septembra beigas | IET III pielikums, 5. tabula |
| Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/ne EUR) | | | PMT 3. panta 6. punkts |
| Sešu mēnešu darījumi | 2004. gada jūlijs līdz decembris | 2005. gada jūnija beigas | IET III pielikums, 6. tabula |
| Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija | 2004. gads | 2005. gada jūnija beigas | IET III pielikums, 6. tabula |
| Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/USD/citas valūtas) | | | PMT 3. panta 6. punkts |
| Sešu mēnešu darījumi | 2007. gada jūlijs līdz decembris | 2008. gada jūnija beigas | IET III pielikums, 6. tabula |
| Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija | 2007 | 2008. gada jūnija beigas | IET III pielikums, 6. tabula |

Postenis

1. pārskata periods

1. nosūtīšana/termiņš

Attiecīgais(-ie) šī ieteikuma vai Pamatnostādnes ECB/2004/15 noteikums(-i)

Ģeogrāfiskais iedalījums (izņemot citus ieguldījumu instrumentus)

PMT 2. panta 4. punkts, IET IV pielikuma 2. iedaļa

Ceturkšņa maksājumu bilance

2003. g. 1. cet. līdz 2004. g. 1. cet.

2004. gada jūnija beigas

IET III pielikums, 7. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2002. un 2003. gads

2004. gada septembra beigas

IET III pielikums, 8. tabula

Ģeogrāfiskais iedalījums citiem ieguldījumu instrumentiem

PMT 2. panta 4. punkts, IET IV pielikuma 2. iedaļa

Ceturkšņa maksājumu bilance

2004. g. 1. cet. līdz 2005. g. 1. cet.

2005. gada septembra beigas

IET III pielikums, 7. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2003. un 2004. gads

2005. gada septembra beigas

IET III pielikums, 8. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet.

2004. gada decembra beigas

PMT 3. panta 4. punkts

Portfeļieguldījumi s–b–s

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2007. g. 4. cet. pozīcija

2008. gada marta beigas

PMT 2. panta 6. punkts

Gada starptautisko investīciju bilance

2007. gads

2008. gada septembra beigas

PMT 2. panta 6. punkts

Portfeļieguldījumu (iekšēju) aktīvi iedalīti pēc emitenta sektora

PMT 2. panta 3. punkts

Mēneša maksājumu bilance

2006. gada janvāris līdz aprīlis

2006. gada jūnijs

IET III pielikums, 1. tabula

Ceturkšņa maksājumu bilance

2006. gada 1. cet.

2006. gada jūnija beigas

IET III pielikums, 2. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2005. g. 4. cet. un 2006. g. 1. cet.

2006. gada jūnija beigas

IET III pielikums, 4. līdz 5. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2005. gads

2006. gada septembra beigas

IET III pielikums, 4. līdz 5. tabula

ĀTI papildus iedalījums pēc pašu kapitāla krājumu novērtēšanas

IET IV pielikums, 1.3. iedaļa

Gada starptautisko investīciju bilance

2004. un 2005. gads

2006. gada septembra beigas

IET III pielikums 5. tabula un IV pielikuma 1. tabula

Iedalījums pēc aizdevumiem un noguldījumiem

Mēneša maksājumu bilance

2004. gada janvāris un februāris

2004. gada aprīlis

IET III pielikums, 1. tabula

Ceturkšņa maksājumu bilance

2004. gada 1. cet.

2004. gada jūnija beigas

IET III pielikums, 2. tabula

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilance

2003. g. 4. cet. līdz 2004. g. 3. cet.

2004. gada decembra beigas

IET III pielikums, 4. tabula

Gada starptautisko investīciju bilance

2003

2004. gada septembra beigas

IET III pielikums, 5. tabula

Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/ne EUR)

PMT 3. panta 6. punkts

Sešu mēnešu darījumi

2004. gada jūlijs līdz decembris

2005. gada jūnija beigas

IET III pielikums, 6. tabula

Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija

2004. gads

2005. gada jūnija beigas

IET III pielikums, 6. tabula

Parāda vērtspapīru iedalījums pēc valūtas (EUR/USD/citas valūtas)

PMT 3. panta 6. punkts

Sešu mēnešu darījumi

2007. gada jūlijs līdz decembris

2008. gada jūnija beigas

IET III pielikums, 6. tabula

Jūnija beigu/decembra beigu pozīcija

2007

2008. gada jūnija beigas

IET III pielikums, 6. tabula

---

(1)

“Ārējs”— nozīmē darījumus ar ārpus eiro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs”— nozīmē darījumus starp dažādām eiro zonas dalībvalstīm,

“valsts”— nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(2)  Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) eiro zonas turētājiem ārpus eiro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) eiro zonas emitentiem eiro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

(3)

“Ārējs” nozīmē darījumus ar ārpus eiro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs” nozīmē darījumus starp dažādām eiro zonas dalībvalstīm,

“valsts” nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(4)  Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) eiro zonas turētājiem ārpus eiro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) eiro zonas emitentiem eiro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

(5)

“Ārējs” nozīmē pozīcijas ar ārpus eiro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs” nozīmē pozīcijas starp dažādām eiro zonas dalībvalstīm,

“valsts” nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(6)  Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) eiro zonas turētājiem ārpus eiro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) eiro zonas emitentiem eiro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

(7)

“Ārējs” nozīmē pozīcijas ar ārpus eiro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs” nozīmē pozīcijas starp dažādām eiro zonas dalībvalstīm,

“valsts” nozīmē visas pārrobežu pozīcijas iesaistītās dalībvalsts rezidentiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(8)  Iedalījums pēc sektoriem pamatojas uz i) eiro zonas turētājiem ārpus eiro zonas portfeļieguldījumu aktīvu gadījumā; ii) eiro zonas emitentiem eiro zonas portfeļieguldījumu aktīvu un portfeļieguldījumu pasīvu gadījumā.

(9)

“Ārējs” nozīmē darījumus / bilances attiecībā uz ārpus eiro zonas rezidentiem (portfeļieguldījumu aktīviem un saistītiem ienākumiem tas attiecas uz emitentu dzīvesvietu),

“iekšējs” nozīmē darījumus / bilances attiecībā uz dažādām eiro zonas dalībvalstīm,

“valsts” nozīmē visus pārrobežu darījumus, ko veic iesaistītās dalībvalsts rezidenti, vai bilances attiecībā uz tiem (izmanto vienīgi saistībā ar portfeļieguldījumu konta saistībām un atvasināto finanšu instrumentu kontu tīro bilanci).

(10)  3. posms attiecas uz ģeogrāfisko iedalījumu, kas izlāstīts 9. tabulā.

(11)  3. posms attiecas uz ģeogrāfisko iedalījumu, kas izlāstīts 9. tabulā.

(12)  Sastāvu skatīt 12. tabulā. Atsevišķs iedalījums nav prasīts.

(13)  Atsevišķs iedalījums nav prasīts.

(14)  Obligāti tikai maksājumu bilances finanšu kontam, saistītajiem ienākumu kontiem un starptautisko investīciju bilancei. Par tekošā konta (izņemot ienākumus) plūsmām attiecībā uz ārzonas centriem var ziņot gan atseviški, gan, sīkāk neiedalot, atlikuma kategorijā. Sastāvu skatīt 11. tabulā. Atsevišķs iedalījums nav prasīts.

(15)  Sastāvu skatīt 12. tabulā. Atsevišķs iedalījums nav prasīts.

(16)  Aprēķināts kā atlikums (no valsts kopējā ieguldījuma eiro zonas maksājumu bilancē/starptautisko investīciju bilances posteņa atņemot summas, kas atbilst iepriekš uzskaitītajiem partneriem).

(17)  Pamatojas uz Eiropas Komisijas (Eurostat) Maksājumu bilances rokasgrāmatu.

---

IV PIELIKUMS

JĒDZIENI UN DEFINĪCIJAS, KAS LIETOJAMAS MAKSĀJUMU BILANCES UN STARPTAUTISKO INVESTĪCIJU BILANCES STATISTIKĀ UN STARPTAUTISKO REZERVJU MATRICĀ

Lai izveidotu nozīmīgu apkopotu eiro zonas ārējo statistiku, ir noteikti jēdzieni un definīcijas maksājumu bilances statistikas (ienākumi, kapitāls un finanšu konti), starptautisko investīciju bilances statistikas un starptautisko rezervju matricas jomā. Šo jēdzienu un definīciju pamatā ir tā sauktie Īstenošanas pasākumi (1996. gada jūlijs) un papildu dokumenti, ko apstiprinājusi Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome. Kā atsauce šo jēdzienu un definīciju formulēšanā ir izmantoti pašreizējie starptautiskie standarti, tādi kā Starptautiskā valūtas fonda (SVF) Maksājumu bilances rokasgrāmata (turpmāk tekstā - “BPM5”) un SVF/Starptautisko norēķinu bankas matrica par starptautiskajām rezervēm un ārvalstu valūtas likviditāti. Vissvarīgākie saskaņošanas priekšlikumi ir uzskaitīti turpmāk saskaņā ar ECB metodiskajām piezīmēm par “Eiro zonas maksājumu bilanci un starptautisko investīciju bilanci (iekļaujot rezerves)” (“Balance of payments and international investment position of the euro area (including reserves)”), kas ir publicētas tās tīmekļa vietnē: http://www.ecb.int. Bez tam norādījumi pieejami 2. un 3. nodaļā ECB publikācijā “Eiropas Savienības maksājumu bilances/starptautisko investīciju bilances statistikas metodes” (“European Union balance of payments/international investment position statistical methods”) (turpmāk tekstā - “BoP Book”), ko katru gadu pārskata un kas ir pieejama tīmekļa vietnē un uz papīra.

1.   Izraudzīti jēdzieni un definīcijas

1.1.   Ieguldījumu ienākumi (sk. arī BoP Book 3.4. iedaļu)

Ieguldījumu ienākumi iekļauj ienākumus, kas atvasināti no eiro zonas rezidenta īpašumtiesībām uz ārpus eiro zonas finanšu aktīvu (kredītu) un, simetriski, ienākumus, kas atvasināti no ārpus eiro zonas rezidenta īpašumtiesībām uz eiro zonas finanšu aktīvu (debetu). Tā kā peļņa un zaudējumi no (kapitāla) turējuma ir atsevišķi identificējami. tos neklasificē kā ieguldījumu ienākumus, bet kā ieguldījumu vērtības izmaiņas tirgus cenas attīstības dēļ.

Ieguldījumu ienākumi iekļauj ienākumus, ko rada tiešās investīcijas, portfeļieguldījumi un citi ieguldījumi un Eirosistēmas rezerves aktīvi. Tomēr neto pārmaiņas, kas saistītas ar procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem, reģistrē finanšu kontā pie “atvasinātajiem finanšu instrumentiem”. Reinvestēto peļņu reģistrē pie “tiešo investīciju ienākumiem”. Tos definē kā tiešā investora daļu kopējā konsolidētajā peļņā, ko nopelnījis tiešo investīciju uzņēmums attiecīgajā pārskata periodā (pēc nodokļu, procentu un amortizācijas atskaitīšanas) mīnus dividendes, kas jāmaksā pārskata periodā, pat ja minētās dividendes attiecas uz peļņu, kas nopelnīta iepriekšējos periodos.

Maksājumu datu mēneša un ceturkšņa bilances prasības ir gandrīz identiskas SVF standarta sastāvdaļām, kas definētas BPM5. Galvenā atšķirība ir, ka ECB neprasa tiešo investīciju līdzdalības ienākumu iedalīt sadalītajā un nesadalītajā peļņā.

Procentu ienākumus reģistrē pēc uzkrājumu principa (tas nav prasīts par mēneša datiem). Dividendes reģistrē dienā, kad tās kļūst maksājamas. Reinvestēto peļņu jāreģistrē laika posmā, kad tie ir nopelnīti.

1.2.   Kapitāla konts (sk. arī BoP Book 3.6. iedaļu)

Kapitāla konts iekļauj kapitāla pārvedumus un neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanos/realizāciju. Kārtējie pārvedumi jāreģistrē tekošajā kontā. Kapitāla pārvedumi sastāv no i) pamatlīdzekļu īpašumtiesību tālāknodošanas; ii) līdzekļu tālāknodošanas, kas ir saistīta ar pamatlīdzekļu iegādāšanos vai realizāciju vai ir no tās atkarīga; un iii) kreditoru veiktas saistību dzēšanas, nesaņemot pretī nekādu atlīdzību. Kapitāla pārvedumi var būt skaidrā naudā vai natūrā (tādi kā parāda atlaišana). Atšķirība starp tekošajiem pārvedumiem un kapitāla pārvedumiem praksē ir atkarīga no tā, kā pārvedumu izmanto saņēmēja valsts. Neražoto nefinanšu aktīvu iegādāšanās/realizācija iekļauj galvenokārt nemateriālos aktīvus, tādus kā patenti, noma vai citi pārvedami līgumi. Šajā kapitāla konta postenī ir jāreģistrē tikai attiecīgo aktīvu iegādāšanās/pārdošana, bet ne to izmantošana.

Tā kā SVF kapitāla konta standarta komponenti sastāv no sektoru iedalījuma posteņos “valsts pārvalde” un “citi sektori” (ar turpmāku sīkāku iedalījumu), ECB apkopo tikai kapitāla konta paušālsummu bez jebkāda iedalījuma.

1.3.   Tiešās investīcijas (sk. arī BoP Book 3.7. iedaļu)

Tiešās investīcijas ir starptautisko investīciju kategorija, kas atspoguļo vienā ekonomikā rezidējošas vienības mērķi iegūt ilgstošas intereses uzņēmumā, kas rezidē citā ekonomikā. Atbilstīgi starptautiskajiem standartiem (SVF) pielieto “10 % īpašumtiesību kritēriju”, lai secinātu par tiešo investīciju sakarības pastāvēšanu, t.i., ilgstošām interesēm eiro zonas maksājumu bilances/starptautisko investīciju bilances gadījumā. Pamatojoties uz šo kritēriju, tiešo investīciju sakarība var pastāvēt starp vairākiem radniecīgiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai saistība iekļauj vienu ķēdi vai vairākas ķēdes. Tā var paplašināties uz tiešajām investīcijām uzņēmuma filiālēs, apakšfiliālēs un līdzdalībniekos. Ja tiešās investīcijas ir noteiktas, visas turpmākās finanšu pārmaiņas/turējumus starp/pret saistītajām vienībām reģistrē kā tiešo investīciju darījumus/pozīcijas (1).

Ievērojot SVF standartus un Eurostat/ESAO pamatnostādnes, eiro zonas tiešo investīciju sakarības reģistrē, izmantojot virziena principu, kas nozīmē, ka finanšu darījumus starp eiro zonas rezidentu tiešo investoru un ārpus eiro zonas tiešo investīciju uzņēmumiem klasificē kā “tiešās investīcijas ārvalstīs”. Simetriski, finanšu darījumus starp rezidentu tiešo investīciju uzņēmumiem un ārpus eiro zonas tiešajiem investoriem klasificē eiro zonas maksājumu bilances postenī “tiešās investīcijas ekonomikā, par kuru ziņo”.

Tiešo investīciju sastāvdaļas ir pašu kapitāls, reinvestētā peļņa un “cits kapitāls”, kas saistīts ar dažādām parādu darbībām starp uzņēmējsabiedrībām. Pašu kapitāls iekļauj pašu kapitālu meitasuzņēmumos, kā arī visas kapitāla daļas filiālēs un saistītajos uzņēmumos. Reinvestētā peļņa sastāv no kompensējoša ieraksta tiešā investora peļņas daļā, ko filiāles vai saistītie uzņēmumi nav sadalījuši kā dividendes, un meitasuzņēmumu peļņas, kas nav pārskaitīta tiešajam investoram un kas ir reģistrēta kā “ieguldījumu ienākumi”. “Cits kapitāls” iekļauj visas finanšu darbības starp saistītajiem uzņēmumiem (līdzekļu aizņemšanos un aizdošanu) – iekļaujot parāda vērtspapīrus un piegādātāja kredītus (tas ir, tirdzniecības kredītus) – starp tiešajiem investoriem un filiālēm, meitasuzņēmumiem un saistītajiem uzņēmumiem.

Attiecībā uz tiešo investīciju krājumu novērtēšanu, starptautiski ieteiktā pieeja ir izmantot tirgus cenas. Šo pieeju piemēro pašu kapitāla krājumu novērtēšanai attiecībā uz biržas sarakstā iekļautām tiešo investīciju sabiedrībām. Biržas sarakstā neiekļauto tiešo investīciju sabiedrību gadījumā pašu kapitāla krājumus vērtē, pamatojoties uz uzskaites vērtību, izmantojot kopēju definīciju, kas iekļauj šādus grāmatvedības posteņus:

| i) | samaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus); |
| --- | --- |

i)

samaksāto kapitālu (izņemot pašu akcijas un iekļaujot akciju emisijas uzcenojuma kontus);

| ii) | visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu dotācijas, ja grāmatvedības pamatnostādnes tās uzskata par uzņēmējsabiedrības rezervēm); un |
| --- | --- |

ii)

visus rezervju veidus (iekļaujot ieguldījumu dotācijas, ja grāmatvedības pamatnostādnes tās uzskata par uzņēmējsabiedrības rezervēm); un

| iii) | nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus). |
| --- | --- |

iii)

nesadalīto peļņu pēc zaudējumu atskaitīšanas (iekļaujot pašreizējā gada rezultātus).

Uzskaites vērtības pašu kapitāla krājumiem biržas sarakstā iekļautās tiešo investīciju sabiedrībās vajadzīgas arī kā papildposteņi, izmantojot to pašu kopējo definīciju.

ECB / Komisijas (Eurostat) Kopīgā ārvalstu tiešo investīciju darba grupa ir sagatavojusi ieteikumus, kuru mērķis ir saskaņota metodoloģija un prakse visās dalībvalstīs. Svarīgākie ieteikumi ir apkopoti 1. tabulā.

1.4.   Portfeļieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.8. iedaļu)

Eiro zonas portfeļieguldījumu konts iekļauj i) pašu kapitāla vērtspapīrus; un ii) parāda vērtspapīrus obligāciju un parādzīmju veidā un naudas tirgus instrumentus, ja vien tie nav iekļauti tiešo investīciju vai rezerves aktīvu kategorijā. Atvasinātie finanšu instrumenti, kā arī pārdošanas ar atpirkšanu līgumi un vērtspapīru aizdevumi portfeļieguldījumā nav iekļauti.

Postenis “līdzdalības vērtspapīri” iekļauj visus instrumentus, kas pārstāv prasības par kapitālsabiedrības atlikuma vērtību pēc tam, kad ir apmierinātas visu kreditoru prasības. Krājumi, akcijas, priekšrocību akcijas, līdzdalības atestāti vai līdzīgi dokumenti nosaka pašu kapitāla īpašumtiesības. Kolektīvo ieguldījumu iestāžu, piemēram, ieguldījumu fondu, darījumi/turējumi arī ir iekļauti.

Obligācijas un parādzīmes ir vērtspapīri, kas emitēti ar sākotnējo termiņu lielāku par vienu gadu un kas parasti turētājam dod i) beznosacījumu tiesības uz noteiktiem naudas ienākumiem vai līgumā noteiktiem mainīgiem naudas ienākumiem (procentu maksāšana nav atkarīga no debitora ieņēmumiem); un ii) beznosacījumu tiesības uz noteiktu summu pamatsummas atmaksāšanai norādītā datumā vai datumos.

Atšķirībā no obligācijām un parādzīmēm naudas tirgus instrumenti ir vērtspapīri, ko emitē ar sākotnējo termiņu viens gads vai mazāk. Tie parasti turētājam dod beznosacījumu tiesības saņemt noteiktu nemainīgu naudas summu norādītā datumā. Minētie instrumenti parasti ir tirgojami ar atlaidi organizētos tirgos; atlaide ir atkarīga no procentu likmes un laika, kas palicis līdz maksājuma termiņam.

Portfeļieguldījumu datu vākšanas sistēmu darba grupas ziņojumam sekoja valstu pētījumi par iespējām eiro zonā datus vākt, izmantojot vērtspapīrs pret vērtspapīru bāzi. Šos pētījumus veica 15 toreizējās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas pētījumu noslēgumā vienojās vākt vismaz datus par ceturkšņa portfeļieguldījumu krājumiem eiro zonā, pamatojoties uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principu. Šī vienošanās noteica četrus portfeļieguldījumu statistikas vākšanas modeļus, kas izklāstīti VII pielikuma tabulā.

Eiro zonas portfeļieguldījumu neto pasīvu iedalījumam pa sektoriem prasības attiecībā uz starptautisko investīciju bilances datiem ir tādas pašas kā maksājumu bilances pārmaiņām.

Portfeļieguldījumu darījumu reģistrēšana eiro zonas maksājumu bilancē notiek, kad eiro zonas kreditori vai debitori iegrāmato prasību vai saistību. Darījumu reģistrē ar faktisko saņemto vai samaksāto cenu, atņemot komisijas naudu un izdevumus. Tātad vērtspapīru ar kuponu gadījumā iekļauj pēc pēdējās procentu izmaksas uzkrātos procentus, un ar atlaidi emitēto vērtspapīru gadījumā iekļauj kopš izdošanas uzkrātos procentus. Uzkrāto procentu iekļaušana nepieciešama ceturkšņa maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances finanšu kontam; mēneša maksājumu bilancē veicināma tāda pati rīcība; šiem ierakstiem ceturkšņa (un mēneša) finanšu kontā vajadzīgi kompensējoši ieraksti attiecīgajā ieņēmumu kontā.

1.5.   Atvasinātie finanšu instrumenti (sk. arī BoP Book 3.9. iedaļu)

Atvasinātie finanšu instrumenti ir finanšu instrumenti, kas saistīti ar īpašu finanšu instrumentu, rādītāju vai izstrādājumu un caur kuru finanšu tirgū īpašus finanšu riskus var tirgot pašus par sevi. Darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem uzskata par atsevišķiem darījumiem, nevis par pamatā esošo darījumu, ar kuriem tie ir saistīti, vērtības neatņemamu sastāvdaļu.

Iespēju darījumus, standartizētos nākotnes darījumus, mijmaiņas darījumus, ārvalstu valūtas nākotnes līgumus, atvasinātos kredītu instrumentus un iestrādātos atvasinātos instrumentus un attiecīgās pozīcijas reģistrē maksājumu bilancē, starptautiskajās rezervēs un starptautisko investīciju bilancē. Praktisku iemeslu dēļ iestrādātos atvasinātos instrumentus nenošķir no pamatā esošā instrumenta, ar ko tie ir saistīti.

Ar procentu likmes atvasinājumiem saistītās neto pārmaiņas atbilstīgi nesen noslēgtam starptautiskam nolīgumam reģistrē kā atvasinātos finanšu instrumentus, nevis kā ieguldījumu ienākumus. Par īpašo atvasināto kredīta instrumentu klasifikāciju lēmums jāpieņem katrā gadījumā atsevišķi.

Sākotnējās drošības iemaksas uzskata par izmaiņām noguldījumos un tās jāreģistrē, ja tās ir identificējamas, postenī “citi ieguldījumi”. Rīcība ar mainīgo drošības iemaksu ir atkarīga no mainīgās drošības iemaksas veida: iespēju līgumu mainīgās drošības iemaksas principā uzskata par izmaiņām noguldījumos un tās jāreģistrē, ja tās ir identificējamas, postenī “citi ieguldījumi”. Standartizēto nākotnes darījumu mainīgās drošības iemaksas principā uzskata par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem un tās jāreģistrē pie “atvasinātajiem finanšu instrumentiem”.

Iespēju līgumu gadījumā reģistrē pilnu prēmiju (t.i., iespēju līgumu pirkšanas/pārdošanas cenu un iekļauto maksu par pakalpojumu).

Atvasināto finanšu instrumentu vērtēšana jāizdara, pamatojoties uz tirgus vērtību.

Darījumu ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem reģistrācija notiek, kad eiro zonas kreditori un debitori iegrāmatojuši prasību. Praktisko problēmu dēļ, kas saistītas ar aktīvu un pasīvu pārmaiņu nodalīšanu dažiem atvasinātajiem instrumentiem, visus darījumus ar atvasinātajiem finanšu instrumentiem eiro zonas maksājumu bilancē reģistrē neto. Atvasināto finanšu instrumentu aktīvu un pasīvu pozīcijas starptautisko investīciju bilances statistikā reģistrē bruto, izņemot tos atvasinātos finanšu instrumentus, kas iekļauti rezerves aktīvu kategorijā un ko reģistrē neto.

1.6.   Citi ieguldījumi (sk. arī BoP Book 3.10. iedaļu)

Citus ieguldījumus definē kā atlikuma kategoriju, kas iekļauj visus finanšu darījumus, uz kuriem neattiecas tiešo investīciju, portfeļieguldījumu, atvasināto finanšu instrumentu vai rezerves aktīvu kategorijas.

Citi ieguldījumi iekļauj tirdzniecības kredītu, aizdevumus/skaidru naudu un noguldījumus un citus aktīvus/citus pasīvus. Tie iekļauj arī instrumentu, kas klasificēti pie citiem ieguldījumiem, uzkrāto ienākumu kompensācijas ierakstus.

Tirdzniecības kredīti sastāv no prasībām vai saistībām, kas radušās, attiecīgi eiro zonas piegādātājiem vai pircējiem tieši paplašinot kredītu uz darījumiem ar precēm un pakalpojumiem un avansa maksājumiem par nepabeigto produkciju (vai produkciju, kas jāuzsāk), kura ir saistīta ar šādiem darījumiem.

Aizdevumi/valūta un noguldījumi iekļauj darījumus/turējumus ar šādiem finanšu instrumentiem: aizdevumiem, t.i., finanšu aktīviem, kas radušies kreditoram (aizdevējam), tieši aizdodot līdzekļus debitoram (aizņēmējam) caur vienošanos, kurā aizdevējs vai nu nesaņem nekādu vērtspapīru vai saņem neapgrozāmu dokumentu vai instrumentu, pārdošanas ar atpirkšanu tipa darbībām, valūtai un noguldījumiem. Tas, inter alia, iekļauj aizdevumus finanšu tirdzniecībai, citus aizdevumus un avansus (iekļaujot hipotēkas) un finanšu nomu. Atšķirība starp “aizdevumiem” un “skaidru naudu un noguldījumiem” pamatojas uz to, kas ir aizdevējs. Tas nozīmē to, ka - aktīvu pusē - nauda, ko eiro zonas naudas tirgus sektors piešķīris ārpus eiro zonas bankām, jāklasificē kā “noguldījumi”, bet nauda, ko eiro zonas naudas tirgus sektors piešķīris ārpus eiro zonas iestādēm, kas nav bankas jāklasificē kā “aizdevumi”. Pasīvu pusē nauda, ko saņēmušas eiro zonas iestādes, kas nav MFI, vienmēr jāklasificē kā “aizdevumi”. Šī atšķirība nozīmē to, ka visi darījumi, kuros iesaistītas eiro zonas MFI un ārvalstu bankas, jāklasificē kā “noguldījumi”.

Ar visām repo veida darbībām, t.i., pārdošanas ar atpirkšanu līgumiem, pārdošanas/atpirkšanas operācijām un vērtspapīru aizdošanu (ar skaidru naudu kā nodrošinājumu), eiro zonas maksājumu bilancē/starptautisko investīciju bilancē rīkojas kā ar nodrošinātiem aizdevumiem, nevis kā ar tiešu vērtspapīru pirkšanu/pārdošanu, un tos reģistrē postenī “citi ieguldījumi” eiro zonas rezidenta sektorā, kas veic operāciju. Šāda rīcība, kas arī atbilst banku un citu finanšu sabiedrību praksei, ir paredzēta, lai labāk atspoguļotu aiz šiem finanšu instrumentiem esošos ekonomiskos motīvus.

Citi aktīvi/citi pasīvi iekļauj visus posteņus, kas nav tirdzniecības kredīti, aizdevumi un nauda un noguldījumi.

Eiro zonas sektors “Eirosistēma” postenī “citi ieguldījumi” iekļauj Eirosistēmas neto pozīcijas ar valstu centrālajām bankām (VCB) neiesaistītajās dalībvalstīs, kas ir saistītas ar TARGET sistēmas darbību. Šīs iekšējās Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) bilances/konti, kas ir denominēti eiro, ir līdzīgi Monetāro finanšu iestāžu (MFI) nostro/vostro kontu kustībai un tādēļ par to ziņo ECB uz neto pasīvu pamata.

“Īpašumtiesību pārejas”, “norēķinu laika” un “nomaksas laika” principi visi atbilst SVF standartiem.

Salīdzinot ar BPM5 standarta sastāvdaļām, iedalījuma noformējums ir atšķirīgs (t.i., sektors kā pirmā prioritāte). Tomēr šis sektoru iedalījums ir saderīgs ar BPM5 iedalījumu, kurā instrumentiem ir prioritāte. Mēneša maksājumu bilances datiem MFI sektorā ir jānošķir īstermiņa un ilgtermiņa pārmaiņas. Tāpat kā BPM5 noformējumā, nauda un noguldījumi ir nošķirti no aizdevumiem un citiem ieguldījumiem.

1.7.   Rezerves aktīvi (sk. arī BoP Book 3.11. iedaļu)

Eiro zonas rezerves aktīvi sastāv no Eirosistēmas rezerves aktīviem, t.i., ECB un VCB rezerves aktīviem.

Rezerves aktīviem jābūt i) Eirosistēmas vai VCB attiecīgās monetārās iestādes efektīvā kontrolē; un ii) augsti likvīdām, apgrozāmām un nevainojamas maksātspējas prasībām, kuru turētājs ir Eirosistēma vai ārpus eiro zonas rezidenti un kuras ir denominētas valūtās, kas nav eiro, zelts, rezerves pozīcijas SVF vai speciālās aizņēmuma tiesības (SDR).

Šī definīcija skaidri nosaka, ka ārvalstu valūtu prasības pret eiro zonas rezidentiem un eiro prasības pret ārpus eiro zonas rezidentiem nevar uzskatīt par rezerves aktīviem ne valstu, ne eiro zonas līmenī. Līdzīgi centrālo valdību un/vai Valsts kases ārvalstu valūtu pozīcijas neiekļauj rezerves aktīvu definīcijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma institucionālo kārtību.

ECB rezerves aktīvi ir tie aktīvi, ko apvieno saskaņā ar ECBS statūtu 30. pantu un tātad uzskata par esošiem tiešā un efektīvā ECB kontrolē. Ciktāl nenotiek īpašumtiesību tālāknodošana, VCB paturētie rezerves aktīvi ir to tiešā un efektīvā kontrolē, un ar tiem rīkojas kā ar katras atsevišķas VCB rezerves aktīviem.

Eirosistēmas starptautisko rezervju darījumu noformējumā parāda mēneša darījumu kopējo skaitli. Papildu dati par Eirosistēmas darījumiem ar zeltu, ārvalstu valūtu, SDR turējumiem un rezerves pozīciju SVF ir pieejami katru ceturksni saskaņā ar BPM5 standarta sastāvdaļām. Ievērojot nesen iznākušo SVF ieteikumu, noformē atsevišķu atvasināto finanšu instrumentu kategoriju.

Eirosistēmas rezerves apkopo uz bruto pamata, nekompensējot ar rezervēm saistītās saistības (izņemot tos rezervju aktīvus, kas iekļauti “atvasināto finanšu instrumentu” apakškategorijā un ko reģistrē uz neto pamata).

Novērtēšana pamatojas uz tirgus cenām, izmantojot i) darījumiem dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek; un ii) turējumiem vidējās – tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās. Dominējošās tirgus cenas laikā, kad darījums notiek, un vidējās tirgus slēgšanas cenas attiecīgā laika posma beigās attiecīgi izmanto, lai ārvalstu valūtā denominēto aktīvu darījumus un turējumus konvertētu eiro.

Ienākumi par rezerves aktīviem jāreģistrē, sīkāk neiedalot, ieguldījumu ienākumu konta postenī “citi ieguldījumi”, iekļaujot parādu vērtspapīru rezerves turējumu procentu ienākumu un pēc uzkrājumu principa vismaz reizi ceturksnī.

Uzskats, ka attiecībā uz valsts spēju izpildīt savas saistības ārvalstu valūtā izmantojamās rezerves var būt svarīgāks rādītājs nekā bruto rezerves, kas parādītas maksājumu bilancē un starptautisko investīciju bilances statistikā, ir kļuvis izplatītāks un ir pieņemts SVF īpašajā datu izplatīšanas standartā. Lai aprēķinātu izmantojamās rezerves, dati par bruto rezervēm ir jāpapildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtu aktīviem un ar rezervēm saistītajām saistībām. Attiecīgi ikmēneša datus par Eirosistēmas (bruto) rezerves aktīviem papildina ar informāciju par citiem ārvalstu valūtas aktīviem un iepriekš paredzētām un iespējamām īstermiņa neto pārmaiņām bruto rezerves aktīvos, ko klasificē saskaņā ar atlikušo termiņu. Turklāt ceturkšņa intervālos ir vajadzīga arī valūtas iedalīšana bruto rezerves aktīvos, kas denominēti SDR valūtās (kopā) un citās valūtās (kopā).

Attiecībā uz īpašiem posteņiem zelta monētu turējumiem ir jāpaliek nemainīgiem visos atgriezeniskos darījumos ar zeltu (zelta mijmaiņas darījumos, pārdošanās ar atpirkšanu, aizdevumos un noguldījumos). Pārdošanas ar atpirkšanu darījumi ārvalstu valūtā denominētos vērtspapīros izraisa rezerves aktīvu kopējās summas palielinājumu VCB, kas aizņemas skaidro naudu, tādēļ, ka ar atpirkšanu pārdotie vērtspapīri vēl paliek bilancē; pirkšanas ar atpārdošanu gadījumā skaidro naudu aizdevusī monetārā iestāde nereģistrē nekādas izmaiņas rezerves aktīvu kopējā summā, ja nerezidējošais darījuma partneris ir cita monetārā iestāde vai finanšu iestāde, tādēļ ka prasību pret skaidrās naudas aizņēmēju tādā gadījumā uzskata par rezerves aktīvu.

2.   Ģeogrāfiskā sadalījuma īstenošanas metodes

Ģeogrāfiski iedalītas maksājumu bilances un starptautisko investīciju balances statistikas apkopošanā tiek izmantota pakāpeniska pieeja. Šī pieeja saistīta ar trīs datu prasību ievērošanai vajadzīgiem posmiem, kuru prasības pakāpeniski pieaug:

| 1. posms: | : | Apkopošanas metode eiro zonas līmenī: | : | valstu kopējo neto darījumu/pozīciju saskaitīšana. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. posms: | : | Apkopošanas metode eiro zonas līmenī: | : | darījumu/pozīciju ar nerezidentiem atsevišķa saskaitīšana attiecībā uz kredītiem un debetiem vai neto aktīviem un neto pasīviem (maksājumu bilance)/aktīvi un saistības (starptautisko investīciju bilance).
  VCB līmeņa prasības datiem: eiro zonas rezidentu un ārpus eiro zonas rezidentu darījumu/pozīciju atsevišķa norādīšana, kā tas noteikts III pielikumā (1., 2., 4. un 5. tabula). |
| 3. posms: | : | Apkopošanas metode eiro zonas līmenī un prasības attiecībā uz datiem VCB līmenī: | : | līdzīgi 2. posmam, pievienojot ģeogrāfisko iedalījumu ārpus eiro zonas darījumos/pozīcijās. 3. posms ir vajadzīgs tikai ceturkšņa maksājumu bilances un gada starptautisko investīciju bilances statistikai, kā tas noteikts III pielikumā (7. un 8. tabula).
  VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi norādīt eiro zonas rezidentu darījumus/pozīcijas ar to valstu rezidentiem, kas minētas partnervalstu/reģionu saskaņotā sarakstā III pielikumā (9. līdz 12. tabulā). |

1. posms:

:

Apkopošanas metode eiro zonas līmenī:

:

valstu kopējo neto darījumu/pozīciju saskaitīšana.

2. posms:

:

Apkopošanas metode eiro zonas līmenī:

:

darījumu/pozīciju ar nerezidentiem atsevišķa saskaitīšana attiecībā uz kredītiem un debetiem vai neto aktīviem un neto pasīviem (maksājumu bilance)/aktīvi un saistības (starptautisko investīciju bilance).

VCB līmeņa prasības datiem: eiro zonas rezidentu un ārpus eiro zonas rezidentu darījumu/pozīciju atsevišķa norādīšana, kā tas noteikts III pielikumā (1., 2., 4. un 5. tabula).

3. posms:

:

Apkopošanas metode eiro zonas līmenī un prasības attiecībā uz datiem VCB līmenī:

:

līdzīgi 2. posmam, pievienojot ģeogrāfisko iedalījumu ārpus eiro zonas darījumos/pozīcijās. 3. posms ir vajadzīgs tikai ceturkšņa maksājumu bilances un gada starptautisko investīciju bilances statistikai, kā tas noteikts III pielikumā (7. un 8. tabula).

VCB līmeņa prasības datiem: atsevišķi norādīt eiro zonas rezidentu darījumus/pozīcijas ar to valstu rezidentiem, kas minētas partnervalstu/reģionu saskaņotā sarakstā III pielikumā (9. līdz 12. tabulā).

3.   Klasifikācija pēc eiro zonas kopuma institucionālajiem sektoriem (sk. arī BoP Book 3.1.6. iedaļu)

Eiro zonas kopuma iedalījums pēc sektoriem iekļauj monetārās iestādes, valsts pārvaldi, MFI un citus eiro zonas sektorus.

Monetārās iestādes

Eiro zonas statistikas “monetāro iestāžu” sektors sastāv no Eirosistēmas.

Valsts pārvalde

Eiro zonas statistikas “valsts pārvaldes” sektors atbilst minētā sektora definīcijai NKS 93 un EKS 95 un tātad tajā iekļautas šādas vienības:

| — | centrālā pārvalde, |
| --- | --- |

—

centrālā pārvalde,

| — | valsts/ reģiona pārvalde, |
| --- | --- |

—

valsts/ reģiona pārvalde,

| — | pašvaldības, |
| --- | --- |

—

pašvaldības,

| — | sociālās nodrošināšanas fondi. |
| --- | --- |

—

sociālās nodrošināšanas fondi.

MFI, izņemot monetārās iestādes

“MFI, izņemot monetārās iestādes” sektors sakrīt ar naudas un banku statistikas MFI sektoru (izņemot monetārās iestādes). Tajā ietilpst:

| i) | kredītiestādes, kas definētas Kopienas tiesību aktos, t.i., uzņēmumi, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no sabiedrības (iekļaujot ieņēmumus, kas rodas no bankas obligāciju pārdošanas sabiedrībai) un piešķirt kredītu uz sava rēķina; un |
| --- | --- |

i)

kredītiestādes, kas definētas Kopienas tiesību aktos, t.i., uzņēmumi, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no sabiedrības (iekļaujot ieņēmumus, kas rodas no bankas obligāciju pārdošanas sabiedrībai) un piešķirt kredītu uz sava rēķina; un

| ii) | visas citas rezidentu finanšu iestādes, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus un/vai tuvus noguldījumu aizstājējus no vienībām, kas nav MFI, un uz sava rēķina (vismaz ekonomikas nozīmē) piešķirt kredītus un/vai veikt ieguldījumus vērtspapīros. |
| --- | --- |

ii)

visas citas rezidentu finanšu iestādes, kuru uzņēmējdarbība ir saņemt noguldījumus un/vai tuvus noguldījumu aizstājējus no vienībām, kas nav MFI, un uz sava rēķina (vismaz ekonomikas nozīmē) piešķirt kredītus un/vai veikt ieguldījumus vērtspapīros.

Citi sektori

Eiro zonas statistikas kategorija “citi sektori” iekļauj dažāds institucionālas vienības, galvenokārt:

| i) | citas finanšu iestādes, kas nav iekļautas MFI definīcijā, tādas kā kolektīvo ieguldījumu iestādes, kuras neuzskata par naudas tirgus fondiem, nekustamā īpašuma ieguldījumu iestādes, vērtspapīru tirgotāji, hipotekārā kredīta iestādes, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi un finanšu palīgiestādes; un |
| --- | --- |

i)

citas finanšu iestādes, kas nav iekļautas MFI definīcijā, tādas kā kolektīvo ieguldījumu iestādes, kuras neuzskata par naudas tirgus fondiem, nekustamā īpašuma ieguldījumu iestādes, vērtspapīru tirgotāji, hipotekārā kredīta iestādes, apdrošināšanas sabiedrības, pensiju fondi un finanšu palīgiestādes; un

| ii) | nefinanšu iestādes, tādas kā valsts un privātie nefinanšu uzņēmumi, bezpeļņas iestādes, kas kalpo mājsaimniecībām, un mājsaimniecības. |
| --- | --- |

ii)

nefinanšu iestādes, tādas kā valsts un privātie nefinanšu uzņēmumi, bezpeļņas iestādes, kas kalpo mājsaimniecībām, un mājsaimniecības.

Iestādes, kas nav MFI

Eiro zonas statistikas kategorijā “iestādes, kas nav MFI” iekļauj sektorus i) “valsts pārvalde” un ii) “citi sektori”.

1. TABULA

Ieteikumi saistībā ar ārvalstu tiešo investīciju darījumiem, tostarp saistīto ienākumu, un pozīcijām23

| Prioritāte | Rīcība |
| --- | --- |
| Īstermiņa |
| Augsta | Ar visām netiešajām ĀTI attiecībām24 konceptuāli rīkojas saskaņā ar starptautisko statistikas standartu interpretāciju, kas norādīta ĀTI darba grupas ziņojuma 1. nodaļā |
| Visus (netiešos) ĀTI darījumus/pozīcijas ģeogrāfiski iedala pie tuvākā saistītā uzņēmuma vai mātesuzņēmuma24,
  25 |
| Dalībvalstis datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem un reinvestēto peļņu sāk apkopot, pamatojoties uz ĀTI apsekojumu rezultātiem (vāc vismaz reizi gadā)26
  ,
  27 |
| Datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem vāc atsevišķi par biržā kotētiem (gan bilances, gan tirgus vērtība) un biržā nekotētiem uzņēmumiem |
| Zema | Ieguldījumus tiešo investīciju uzņēmumu zaudējumu segšanai iegrāmato finanšu kontā |
| Vidēja termiņa |
| Augsta | Lai iegrāmatotu reinvestēto peļņu dalībvalstīm jāizmanto “Current Operating Performance Concept”28 |
| Citas kapitāla sastāvdaļas klasificē saskaņā ar ĀTI darba grupas ziņojuma ieteikumiem |
| Vidēja termiņa |
| Vidēja | Dividenžu izmaksu no ārkārtas kapitāla guvumiem iegrāmato finanšu kontā (tādējādi neiekļaujot reinvestētās peļņas aprēķināšanā) |
| Ilgtermiņa |
| Augsta | Netiešās ĀTI attiecības aptver (vismaz): i) netiešo līdzdalību, kas pārsniedz 50 %; vai ii) tiešo un netiešo līdzdalību, kas pārsniedz 10 %, kas aprēķināta kā līdzdalības saišu ķēdes rezultāts |

Prioritāte

Rīcība

Īstermiņa

Augsta

Ar visām netiešajām ĀTI attiecībām24 konceptuāli rīkojas saskaņā ar starptautisko statistikas standartu interpretāciju, kas norādīta ĀTI darba grupas ziņojuma 1. nodaļā

Visus (netiešos) ĀTI darījumus/pozīcijas ģeogrāfiski iedala pie tuvākā saistītā uzņēmuma vai mātesuzņēmuma24,
  25

Dalībvalstis datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem un reinvestēto peļņu sāk apkopot, pamatojoties uz ĀTI apsekojumu rezultātiem (vāc vismaz reizi gadā)26
  ,
  27

Datus par ĀTI pašu kapitāla krājumiem vāc atsevišķi par biržā kotētiem (gan bilances, gan tirgus vērtība) un biržā nekotētiem uzņēmumiem

Zema

Ieguldījumus tiešo investīciju uzņēmumu zaudējumu segšanai iegrāmato finanšu kontā

Vidēja termiņa

Augsta

Lai iegrāmatotu reinvestēto peļņu dalībvalstīm jāizmanto “Current Operating Performance Concept”28

Citas kapitāla sastāvdaļas klasificē saskaņā ar ĀTI darba grupas ziņojuma ieteikumiem

Vidēja termiņa

Vidēja

Dividenžu izmaksu no ārkārtas kapitāla guvumiem iegrāmato finanšu kontā (tādējādi neiekļaujot reinvestētās peļņas aprēķināšanā)

Ilgtermiņa

Augsta

Netiešās ĀTI attiecības aptver (vismaz): i) netiešo līdzdalību, kas pārsniedz 50 %; vai ii) tiešo un netiešo līdzdalību, kas pārsniedz 10 %, kas aprēķināta kā līdzdalības saišu ķēdes rezultāts

---

(1)  Izņēmumi attiecas uz atvasināto finanšu instrumentu darījumiem/posteņiem starp filiālēm, attiecībā uz kurām eirozonas līmenī ir vienojušies par reģistrāciju kategorijā “atvasinātie finanšu instrumenti” nevis “tiešās investīcijas/cits kapitāls”.

(2)  2003. gada beigās.

(3)  Šis ieteikums nenorāda uz vajadzību aptvert netiešās attiecības, bet gan uz piemērojamo metodoloģiju. Skatīt arī ilgtermiņa rīcību, kas saistīta ar netiešo ĀTI attiecību aptveršanu praksē.

(4)  Šo ieteikumu piemēro tikai attiecībā uz reinvestēto peļņu (pārmaiņām) un ĀTI pašu kapitāla krājumiem. Lai labāk izprastu novirzes, kuras varētu radīt citi kritēriji, skatīt ĀTI darba grupas ziņojuma 2. nodaļu.

(5)  Izņēmums ir pirmais starptautisko investīciju bilances novertējums (sniedz T+9) un investīcijas nekustamajā īpašumā. Jāpārtrauc šāda prakse: i) atļaut ziņotājiem izvēlēties novērtēšanas kritērijus (tirgus vērtība vai bilances vērtība); ii) piemērot nepārtrauktās inventarizācijas metodi / maksājumu bilances pārmaiņu uzkrāšanu krājumu aprēķināšanai.

(6)  Pārejas periodā, kuru noteiks divpusējās sarunās, attiecībā uz jaunajām prasībām tiks pieņemtas labākās iespējamās aplēses (termiņos par kuriem panākta vienošanās).

(7)  Dalībvalstis var koncentrēties uz mazāku skaitu uzņēmumu (uz lielākajiem uzņēmumiem un/vai pārvaldītājsabiedrībām), lai nodalītu parastos guvumus un zaudējumus un ārkārtas guvumus un zaudējumus.

---

V PIELIKUMS

DATU NODOŠANA EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI

Valstu centrālās bankas (VCB) izmanto Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) sniegtās iespējas, kas pamatojas uz telekomunikāciju tīklu “ESCB–Net”, lai elektroniski nosūtītu Eiropas Centrālajai bankai (ECB) vajadzīgo informāciju. Visās datu apmaiņās ECBS iekšienē izmanto vienu un to pašu konceptuālo datu modeli. Statistikas ziņojumu formāts, kas izstrādāts šai elektroniskajai statistikas datu apmaiņai, ir “GESMES/TS” formāts. Šī prasība neliedz statistikas datu pārsūtīšanai uz ECB izmantot kādus citus līdzekļus, kuri ir saskaņoti kā alternatīvs risinājums.

VCB ievēro turpmāk uzskaitītos ieteikumus, lai nodrošinātu, ka datu pārsūtīšana darbojas apmierinoši.

| — | Pilnīgums: VCB paziņo visus vajadzīgos sērijas kodus. Sērijas kodu nepaziņošana vai neuzskaitītu sērijas kodu paziņošana tiks uzskatīta par nepilnīgu ziņošanu. Ja kāds novērojums trūkst, izlaidumu reģistrē, izmantojot atbilstīgu novērojuma statusa parametru. Turklāt, pat ja pārskata tikai sērijas kodu apakškopumu, vērtēšanas noteikumi jāpiemēro visai maksājumu bilancei. |
| --- | --- |

—

Pilnīgums: VCB paziņo visus vajadzīgos sērijas kodus. Sērijas kodu nepaziņošana vai neuzskaitītu sērijas kodu paziņošana tiks uzskatīta par nepilnīgu ziņošanu. Ja kāds novērojums trūkst, izlaidumu reģistrē, izmantojot atbilstīgu novērojuma statusa parametru. Turklāt, pat ja pārskata tikai sērijas kodu apakškopumu, vērtēšanas noteikumi jāpiemēro visai maksājumu bilancei.

| — | Zīmju apkopošana: datu nosūtīšanā no VCB uz ECB, kā arī uz Eiropas Komisiju (Eurostat) ievēro vienveidīgu zīmju apkopošanu par visiem datiem, kas ir jāziņo. Saskaņā ar šo zīmju apkopošanu kredīti un debeti norēķinu kontā un kapitāla kontā ir jāziņo ar plus zīmi, bet tīrā bilance ir jāaprēķina un jāziņo kā kredīts mīnus debets. Finanšu kontā neto aktīvu samazinājums/neto pasīvu palielinājums ir jāziņo ar plus zīmi, bet neto aktīvu palielinājums/neto pasīvu samazinājums jāziņo ar mīnus zīmi. Neto bilances jāaprēķina un jāziņo kā tīrās izmaiņas aktīvos plus tīrās izmaiņas pasīvos.
  Nosūtot starptautisko investīciju bilances datus, neto pozīcijas jāaprēķina un jāziņo kā aktīvu pozīcija mīnus pasīvu pozīcija. |
| --- | --- |

—

Zīmju apkopošana: datu nosūtīšanā no VCB uz ECB, kā arī uz Eiropas Komisiju (Eurostat) ievēro vienveidīgu zīmju apkopošanu par visiem datiem, kas ir jāziņo. Saskaņā ar šo zīmju apkopošanu kredīti un debeti norēķinu kontā un kapitāla kontā ir jāziņo ar plus zīmi, bet tīrā bilance ir jāaprēķina un jāziņo kā kredīts mīnus debets. Finanšu kontā neto aktīvu samazinājums/neto pasīvu palielinājums ir jāziņo ar plus zīmi, bet neto aktīvu palielinājums/neto pasīvu samazinājums jāziņo ar mīnus zīmi. Neto bilances jāaprēķina un jāziņo kā tīrās izmaiņas aktīvos plus tīrās izmaiņas pasīvos.

Nosūtot starptautisko investīciju bilances datus, neto pozīcijas jāaprēķina un jāziņo kā aktīvu pozīcija mīnus pasīvu pozīcija.

| — | Grāmatvedības datu identitāte: vērtēšanas noteikumi, kas bija izplatīti un kas pēc pieprasījuma ir pieejami, jāīsteno valstu centrālajām bankām pirms datu nosūtīšanas uz ECB. |
| --- | --- |

—

Grāmatvedības datu identitāte: vērtēšanas noteikumi, kas bija izplatīti un kas pēc pieprasījuma ir pieejami, jāīsteno valstu centrālajām bankām pirms datu nosūtīšanas uz ECB.

Ja notiek pārskatīšanas, VCB var sūtīt uz ECB atjauninātu datu kopumu. Pārskatīšanas jānosūta šādi:

| — | mēneša maksājumu bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot i) datus par nākamo mēnesi; ii) attiecīgos ceturkšņa datus; iii) attiecīgos pārskatītos ceturkšņa datus, |
| --- | --- |

—

mēneša maksājumu bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot i) datus par nākamo mēnesi; ii) attiecīgos ceturkšņa datus; iii) attiecīgos pārskatītos ceturkšņa datus,

| — | ceturkšņa maksājumu bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamo ceturksni, |
| --- | --- |

—

ceturkšņa maksājumu bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamo ceturksni,

| — | ceturkšņa starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem, |
| --- | --- |

—

ceturkšņa starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem,

| — | ikgadējo starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem. |
| --- | --- |

—

ikgadējo starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu dara pieejamu, iesniedzot datus par nākamajiem gadiem.

Mēneša un ceturkšņa maksājumu bilances datu pārskatīšanu, kas attiecas uz pilnu gadu, VCB dara pieejamu ECB marta beigās un septembra beigās; pēdējo minēto iesniedz kopā ar gada starptautisko investīciju bilances datiem.

Ceturkšņa starptautisko investīciju bilances datu pārskatīšanu, kas attiecas uz pilnu gadu, VCB dara pieejamu ECB septembra beigās, iesniedzot kopā ar gada starptautisko investīciju bilances datiem.

Dati starptautisko rezervju matricai var tikt pārskatīti pēc vajadzības. Tomēr jānodrošina, ka atbilst perioda beigu pozīcija un attiecīgie posteņi eiro zonas (ceturkšņa un gada) starptautisko investīciju bilancē.

---

VI PIELIKUMS

STATISTIKAS APKOPOŠANAS METOŽU UZRAUDZĪBA

Eiropas Centrālā banka (ECB) uzrauga statistikas apkopošanas metodes, ko izmanto ziņošanai par maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku, kā arī jēdzienus un definīcijas, ko regulāri pielieto iesaistītās dalībvalstis. Uzraudzību veic saistībā ar ECB publikācijas “Eiropas Savienības maksājumu bilances/starptautisko investīciju bilances statistikas metodes” (turpmāk tekstā – “BoP Book”) atjaunināšanu. Bez uzraudzības mērķa BoP Book ir mērķis informēt eiro zonas maksājumu bilances apkopotājus par attīstību citās eiro zonas dalībvalstīs.

BoP Book satur informāciju par maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistiku visās dalībvalstīs. Ir sīki izstrādāti apraksti par datu apkopošanas metodēm un izmantotajiem jēdzieniem un definīcijām, kā arī informācija par atkāpēm no maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistikas saskaņotajām definīcijām dalībvalstīs.

BoP Book atjaunina katru gadu ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm.

---

VII PIELIKUMS

DATU VĀKŠANA PORTFEĻIEGULDĪJUMU JOMĀ

Ņemot vērā portfeļieguldījumu statistikas apkopošanai raksturīgās grūtības, tika uzskatīts par vajadzīgu noteikt kopīgu pieeju šīs informācijas vākšanai eiro zonā.

Kā paskaidrots IV pielikuma 1.4. punktā, tika veikti valstu pētījumi par iespējām eiro zonā datus vākt, izmantojot vērtspapīrs pret vērtspapīru principu. Pētījumu noslēgumā tika panākta šāda vienošanās: 2008. gada marta beigās dalībvalstis vismaz reizi ceturksnī vāc datus par portfeļieguldījumu aktīvu un pasīvu krājumiem, izmantojot vērtspapīrs pret vērtspapīru principu. Līdz tam laikam dalībvalstis varēs sniegt tikai aplēses par dažiem īpašiem portfeļieguldījumu iedalījumiem, jo īpaši par iedalījumu pēc emitenta sektora vai iedalījumu pēc valūtas/emisijas valsts.

Darbojošās Centralizētās vērtspapīru datu bāzes (CVDB) pieejamība tiek uzskatīta par būtisku tam, lai jaunās datu vākšanas sistēmas kļūtu darboties spējīgas. Tādēļ, ja CVDB projekta 1. fāzes “Projekta pabeigšanas dokuments” netiks iesniegts Padomei ar ECBS Statistikas komitejas starpniecību līdz 2005. gada marta beigām, šis termiņš tiks pagarināts par tik lielu laika posmu, cik vēlu notiks iesniegšana.

Datu bāzes mērķis ir šāds: vērtspapīru krājumi par kuriem valsts datu apkopotājam ziņo kopsavilkuma veidā, t.i. neizmantojot standarta (ISIN vai līdzīgus) kodus, nedrīkst pārsniegt 15 % no kopējiem portfeļieguldījumu aktīvu vai pasīvu krājumiem. Pēc šī ierobežojuma vadās, novērtējot dalībvalstu sistēmu piemērošanas jomu. CVDB pietiekami aptver portfeļieguldījumu vērtspapīrus visā pasaulē, lai ļautu apkopot statistiku uz “vērtspapīrs pret vērtspapīru” principa pamata.

Portfeļieguldījumu aktīvus un pasīvus starptautisko ieguldījumu bilancē apkopo tikai no krājumu datiem.

No 2008. gada marta (sākot no datiem par 2008. gada janvāri un 2007. gada beigu pozīcijām) eiro zonas portfeļieguldījumu apkopošanas sistēmas atbilst kādam no modeļiem šajā tabulā:

Izmantojamie portfeļieguldījumu datu apkopošanas modeļi

| — | Mēneša krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s] |
| --- | --- |

—

Mēneša krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s]

| — | Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s] |
| --- | --- |

—

Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [s–b–s]

| — | Mēneša krājumi [s–b–s] + atvasinātās mēneša plūsmas [s–b–s] |
| --- | --- |

—

Mēneša krājumi [s–b–s] + atvasinātās mēneša plūsmas [s–b–s]

| — | Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [kopsavilkums] |
| --- | --- |

—

Ceturkšņa krājumi [s–b–s] + mēneša plūsmas [kopsavilkums]

Piezīmes:

“s–b–s” = vērtspapīrs pret vērtspapīru datu vākšana

“atvasinātas plūsmas” = kā krājumu starpība (pielāgota valūtas kursa, cenu un citām identificējamām daudzuma izmaiņām)

---

III Paziņojumi

Komisija

| 30.11.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 292/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 292/63

---

UZAICINĀJUMS IESNIEGT PIEDĀVĀJUMUS VP/2004/017

Budžeta pozīcija 04.02.10

Jauninājumi saskaņā ar Eiropas Sociālā fonda regulas 6. pantu: “Jauninājumu nodošana un izplatīšana, kas izstrādāti atbilstoši ESF 6. pantam”

(2004/C 292/06)

Eiropas Sociālā fonda regulas (1) 6. pants atbalsta jauninājumus, kuri stimulē jaunas pieejas un identificē labas prakses piemērus, kas vēlāk uzlabotu ESF atbalstīto darbību ieviešanu.

Šis uzaicinājums iesniegt piedāvājumus attiecas uz novatorisku pieeju un metožu nodošanu un izplatīšanu, kas radītas 6. pantā minēto projektu rezultātā 2000.–2006. gada plānošanas periodā.

Mērķis uzaicinājumam iesniegt piedāvājumus ir identificēt labāko pieredzi, kas gūta saskaņā ar 6. pantu notiekošajos projektos, no kuras varētu mācīties, un mērķtiecīgi nodot un izplatīt šo pieredzi plašākai auditorijai.

Tiek noteikti divi termiņi pieteikumu iesniegšanai saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus:

| — | Termiņš pirmajai pieteikumu iesniegšanas kārtai ir 2005. gada 16. februāris. Projektus var uzsākt laika posmā no 2005. gada 1. septembra līdz 2005. gada 30. septembrim. Maksimālais projektu ilgums ir 12 mēneši. |
| --- | --- |

—

Termiņš pirmajai pieteikumu iesniegšanas kārtai ir 2005. gada 16. februāris. Projektus var uzsākt laika posmā no 2005. gada 1. septembra līdz 2005. gada 30. septembrim. Maksimālais projektu ilgums ir 12 mēneši.

| — | Termiņš otrajai pieteikumu iesniegšanas kārtai ir 2006. gada 16. februāris. Projektus var uzsākt laika posmā no 2006. gada 1. septembra līdz 2006. gada 30. septembrim. Maksimālais projektu ilgums ir 12 mēneši. |
| --- | --- |

—

Termiņš otrajai pieteikumu iesniegšanas kārtai ir 2006. gada 16. februāris. Projektus var uzsākt laika posmā no 2006. gada 1. septembra līdz 2006. gada 30. septembrim. Maksimālais projektu ilgums ir 12 mēneši.

Sīkāku informāciju par pieteikšanās procedūru, pieejamo finansējumu, prasībām, lai saņemtu finansējumu, atlases un uzvarētāju noteikšanas procedūru, kā arī. Pieteikuma iesniedzēja rokasgrāmatu, projekta aprakstu, budžeta tāmi un citus pielikumus var lejuplādēt šajā tīmekļa vietnē:

http://forum.europa.eu.int/Public/irc/empl/vp_2004_017/library

Visi šajā tīmekļa vietnē pieejamie dokumenti un informācija ir neatņemama un saistoša sastāvdaļa uzaicinājumam iesniegt piedāvājumus.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1784/1999 par Eiropas Sociālo fondu (OV L 213, 13.8.1999., 66. lpp.).

---